# Europeiska unionens C 132/14 a

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 132 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 66 årgången14 april 2023 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 132

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

66 årgången14 april 2023

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPAPARLAMENTETSESSIONEN 2022–2023Sammanträdena den 3–6 oktober 2022ANTAGNA TEXTER | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

EUROPAPARLAMENTETSESSIONEN 2022–2023Sammanträdena den 3–6 oktober 2022ANTAGNA TEXTER

1

---

| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| --- | --- |
| | RESOLUTIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdag, 4 oktober 2022 |
| 2023/C 132/01 | Europaparlamentets resolution av den 4 oktober 2022 om strävan efter ett mer hållbart och konkurrenskraftigt vattenbruk i EU: vägen framåt (2021/2189(INI)) | 2 |
| 2023/C 132/02 | Europaparlamentets resolution av den 4 oktober 2022 om den nya teknikens inverkan på beskattningen: kryptotillgångar och blockkedjeteknik (2021/2201(INI)) | 15 |
| 2023/C 132/03 | Europaparlamentets resolution av den 4 oktober 2022 om AccessibleEU-centrum till stöd för tillgänglighetsstrategier på EU:s inre marknad (2022/2013(INI)) | 23 |
| | Onsdagen, 5 oktober 2022 |
| 2023/C 132/04 | Europaparlamentets resolution av den 5 oktober 2022 om situationen för romer som lever i bosättningar i EU (2022/2662(RSP)) | 29 |
| 2023/C 132/05 | Europaparlamentets resolution av den 5 oktober 2022 om EU:s strategiska mål inför det nittonde mötet i partskonferensen för konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (Cites), som kommer att hållas i Panama den 14–25 november 2022 (2022/2681(RSP)) | 41 |
| 2023/C 132/06 | Europaparlamentets resolution av den 5 oktober 2022 om tillgång till vatten som en mänsklig rättighet: den yttre dimensionen (2021/2187(INI)) | 54 |
| 2023/C 132/07 | Europaparlamentets resolution av den 5 oktober 2022 om EU:s svar på ökningen av energipriserna i Europa (2022/2830(RSP)) | 65 |
| | Torsdagen, 6 oktober 2022 |
| 2023/C 132/08 | Europaparlamentets resolution av den 6 oktober 2022 om människorättssituationen i Haiti, särskilt när det gäller gängvåld (2022/2856(RSP)) | 74 |
| 2023/C 132/09 | Europaparlamentets resolution av den 6 oktober 2022 om tillslaget mot mediefriheten i Myanmar/Burma, särskilt fallen Htet Htet Khine, Sithu Aung Myint och Nyein Nyein Aye (2022/2857(RSP)) | 79 |
| 2023/C 132/10 | Europaparlamentets resolution av den 6 oktober 2022 om den senaste tidens humanitära situation och människorättssituation i Tigray (Etiopien), särskilt för barnen (2022/2858(RSP)) | 84 |
| 2023/C 132/11 | Europaparlamentets resolution av den 6 oktober 2022 om Mahsa Jina Aminis död och förtrycket av demonstranter för kvinnors rättigheter i Iran (2022/2849(RSP)) | 89 |
| 2023/C 132/12 | Europaparlamentets resolution av den 6 oktober 2022 om Rysslands upptrappning av sitt anfallskrig mot Ukraina (2022/2851(RSP)) | 94 |
| 2023/C 132/13 | Europaparlamentets resolution av den 6 oktober 2022 om resultatet av kommissionens översyn av handlingsplanen med 15 punkter om handel och hållbar utveckling (2022/2692(RSP)) | 99 |
| 2023/C 132/14 | Europaparlamentets resolution av den 6 oktober 2022 om en EU-strategi för rymdtrafikledning – En EU-insats för en global utmaning (2022/2641(RSP)) | 103 |
| 2023/C 132/15 | Europaparlamentets resolution av den 6 oktober 2022 om nya impulser för världshaven: stärkande av världshavsförvaltning och den biologiska mångfalden (2022/2836(RSP)) | 106 |
| | REKOMMENDATIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Onsdagen, 5 oktober 2022 |
| 2023/C 132/16 | Europaparlamentets rekommendation av den 5 oktober 2022 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om EU:s strategiska förbindelser och dess partnerskap med Afrikas horn (2021/2206(INI)) | 115 |

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdag, 4 oktober 2022

2023/C 132/01

Europaparlamentets resolution av den 4 oktober 2022 om strävan efter ett mer hållbart och konkurrenskraftigt vattenbruk i EU: vägen framåt (2021/2189(INI))

2

2023/C 132/02

Europaparlamentets resolution av den 4 oktober 2022 om den nya teknikens inverkan på beskattningen: kryptotillgångar och blockkedjeteknik (2021/2201(INI))

15

2023/C 132/03

Europaparlamentets resolution av den 4 oktober 2022 om AccessibleEU-centrum till stöd för tillgänglighetsstrategier på EU:s inre marknad (2022/2013(INI))

23

Onsdagen, 5 oktober 2022

2023/C 132/04

Europaparlamentets resolution av den 5 oktober 2022 om situationen för romer som lever i bosättningar i EU (2022/2662(RSP))

29

2023/C 132/05

Europaparlamentets resolution av den 5 oktober 2022 om EU:s strategiska mål inför det nittonde mötet i partskonferensen för konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (Cites), som kommer att hållas i Panama den 14–25 november 2022 (2022/2681(RSP))

41

2023/C 132/06

Europaparlamentets resolution av den 5 oktober 2022 om tillgång till vatten som en mänsklig rättighet: den yttre dimensionen (2021/2187(INI))

54

2023/C 132/07

Europaparlamentets resolution av den 5 oktober 2022 om EU:s svar på ökningen av energipriserna i Europa (2022/2830(RSP))

65

Torsdagen, 6 oktober 2022

2023/C 132/08

Europaparlamentets resolution av den 6 oktober 2022 om människorättssituationen i Haiti, särskilt när det gäller gängvåld (2022/2856(RSP))

74

2023/C 132/09

Europaparlamentets resolution av den 6 oktober 2022 om tillslaget mot mediefriheten i Myanmar/Burma, särskilt fallen Htet Htet Khine, Sithu Aung Myint och Nyein Nyein Aye (2022/2857(RSP))

79

2023/C 132/10

Europaparlamentets resolution av den 6 oktober 2022 om den senaste tidens humanitära situation och människorättssituation i Tigray (Etiopien), särskilt för barnen (2022/2858(RSP))

84

2023/C 132/11

Europaparlamentets resolution av den 6 oktober 2022 om Mahsa Jina Aminis död och förtrycket av demonstranter för kvinnors rättigheter i Iran (2022/2849(RSP))

89

2023/C 132/12

Europaparlamentets resolution av den 6 oktober 2022 om Rysslands upptrappning av sitt anfallskrig mot Ukraina (2022/2851(RSP))

94

2023/C 132/13

Europaparlamentets resolution av den 6 oktober 2022 om resultatet av kommissionens översyn av handlingsplanen med 15 punkter om handel och hållbar utveckling (2022/2692(RSP))

99

2023/C 132/14

Europaparlamentets resolution av den 6 oktober 2022 om en EU-strategi för rymdtrafikledning – En EU-insats för en global utmaning (2022/2641(RSP))

103

2023/C 132/15

Europaparlamentets resolution av den 6 oktober 2022 om nya impulser för världshaven: stärkande av världshavsförvaltning och den biologiska mångfalden (2022/2836(RSP))

106

REKOMMENDATIONER

Europaparlamentet

Onsdagen, 5 oktober 2022

2023/C 132/16

Europaparlamentets rekommendation av den 5 oktober 2022 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om EU:s strategiska förbindelser och dess partnerskap med Afrikas horn (2021/2206(INI))

115

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdag, 4 oktober 2022 |
| 2023/C 132/17 | P9_TA(2022)0332Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 oktober 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 851/2004 om inrättande av ett europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar (COM(2020)0726 – C9-0366/2020 – 2020/0320(COD))P9_TC1-COD(2020)0320Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om ändring av förordning (EG) nr 851/2004 om inrättande av ett europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar | 130 |
| 2023/C 132/18 | P9_TA(2022)0333Allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 oktober 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa och om upphävande av beslut nr 1082/2013/EU (COM(2020)0727 – C9-0367/2020 – 2020/0322(COD))P9_TC1-COD(2020)0322Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa och om upphävande av beslut nr 1082/2013/EU | 132 |
| 2023/C 132/19 | P9_TA(2022)0336Förvaltnings-, bevarande- och kontrollåtgärder som ska tillämpas i Indiska oceanens tonfiskkommissions (IOTC) behörighetsområde ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 oktober 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av förvaltnings-, bevarande- och kontrollåtgärder som ska tillämpas i Indiska oceanens tonfiskkommissions (IOTC) behörighetsområde och om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1936/2001, (EG) nr 1984/2003 och (EG) nr 520/2007 (COM(2021)0113 – C9-0095/2021 – 2021/0058(COD))P9_TC1-COD(2021)0058Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om fastställande av förvaltnings-, bevarande- och kontrollåtgärder som ska tillämpas i Indiska oceanens tonfiskkommissions (IOTC) behörighetsområde och om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1936/2001, (EG) nr 1984/2003 och (EG) nr 520/2007 | 133 |
| 2023/C 132/20 | P9_TA(2022)0337Flexibelt stöd till territorier (FAST-CARE) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 oktober 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1303/2013 och förordning (EU) 2021/1060 vad gäller ytterligare flexibilitet för att hantera konsekvenserna av Ryska federationens militära angrepp Fast (flexibelt stöd till territorier) – Care (COM(2022)0325 – C9-0218/2022 – 2022/0208(COD))P9_TC1-COD(2022)0208Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om ändring av förordningarna (EU) nr 1303/2013 och (EU) 2021/1060 vad gäller ytterligare flexibilitet för att hantera konsekvenserna av Ryska federationens militära angrepp Fast (flexibelt stöd till territorier) – Care | 134 |
| 2023/C 132/21 | P9_TA(2022)0338Direktivet om radioutrustning: kompatibel laddare för elektroniska produkter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 oktober 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2014/53/EU om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om tillhandahållande på marknaden av radioutrustning (COM(2021)0547 – C9-0366/2021 – 2021/0291(COD))P9_TC1-COD(2021)0291Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2022/... om ändring av direktiv 2014/53/EU om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om tillhandahållande på marknaden av radioutrustning | 135 |
| 2023/C 132/22 | P9_TA(2022)0340En enda kontaktpunkt för tullen i EU ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 oktober 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en miljö med en enda kontaktpunkt för tullen i EU och om ändring av förordning (EU) nr 952/2013 (COM(2020)0673 – C9-0338/2020 – 2020/0306(COD))P9_TC1-COD(2020)0306Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om inrättande av en miljö med en enda kontaktpunkt för tullen i EU och om ändring av förordning (EU) nr 952/2013 | 136 |
| 2023/C 132/23 | P9_TA(2022)0341Statistik över insatsvaror och produktion i jordbruket ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 oktober 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om statistik över insatsvaror och produktion i jordbruket och om upphävande av förordningarna (EG) nr 1165/2008, (EG) nr 543/2009, (EG) nr 1185/2009 och rådets direktiv 96/16/EG (COM(2021)0037 – C9-0009/2021 – 2021/0020(COD))P9_TC1-COD(2021)0020Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om statistik över insatsvaror och produktion i jordbruket, om ändring av kommissionens förordning (EG) nr 617/2008 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 1165/2008, (EG) nr 543/2009 och (EG) nr 1185/2009 samt rådets direktiv 96/16/EG | 137 |
| 2023/C 132/24 | P9_TA(2022)0342Ändring av bilagorna IV och V till förordning (EU) 2019/1021 om långlivade organiska föroreningar ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 oktober 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av bilagorna IV och V till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1021 om långlivade organiska föroreningar (COM(2021)0656 – C9-0396/2021 – 2021/0340(COD))P9_TC1-COD(2021)0340Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om ändring av bilagorna IV och V till förordning (EU) 2019/1021 om långlivade organiska föroreningar | 139 |
| | Torsdagen, 6 oktober 2022 |
| 2023/C 132/25 | P9_TA(2022)0348Regler om utnyttjande av ankomst- och avgångstider vid flygplatser i unionen: tillfälliga lättnader ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 oktober 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om om ändring av rådets förordning (EEG) nr 95/93 vad gäller tillfälliga lättnader från reglerna om utnyttjande av ankomst- och avgångstider vid gemenskapens flygplatser på grund av covid-19-pandemin (COM(2022)0334 – C9-0225/2022 – 2022/0214(COD))P9_TC1-COD(2022)0214Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om ändring av rådets förordning (EEG) nr 95/93 vad gäller tillfälliga lättnader från reglerna om utnyttjande av ankomst- och avgångstider vid unionens flygplatser på grund av en epidemiologisk situation eller militär aggression | 141 |

III   Förberedande akter

Europaparlamentet

Tisdag, 4 oktober 2022

2023/C 132/17

P9_TA(2022)0332Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 oktober 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 851/2004 om inrättande av ett europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar (COM(2020)0726 – C9-0366/2020 – 2020/0320(COD))P9_TC1-COD(2020)0320Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om ändring av förordning (EG) nr 851/2004 om inrättande av ett europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar

130

2023/C 132/18

P9_TA(2022)0333Allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 oktober 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa och om upphävande av beslut nr 1082/2013/EU (COM(2020)0727 – C9-0367/2020 – 2020/0322(COD))P9_TC1-COD(2020)0322Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa och om upphävande av beslut nr 1082/2013/EU

132

2023/C 132/19

P9_TA(2022)0336Förvaltnings-, bevarande- och kontrollåtgärder som ska tillämpas i Indiska oceanens tonfiskkommissions (IOTC) behörighetsområde ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 oktober 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av förvaltnings-, bevarande- och kontrollåtgärder som ska tillämpas i Indiska oceanens tonfiskkommissions (IOTC) behörighetsområde och om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1936/2001, (EG) nr 1984/2003 och (EG) nr 520/2007 (COM(2021)0113 – C9-0095/2021 – 2021/0058(COD))P9_TC1-COD(2021)0058Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om fastställande av förvaltnings-, bevarande- och kontrollåtgärder som ska tillämpas i Indiska oceanens tonfiskkommissions (IOTC) behörighetsområde och om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1936/2001, (EG) nr 1984/2003 och (EG) nr 520/2007

133

2023/C 132/20

P9_TA(2022)0337Flexibelt stöd till territorier (FAST-CARE) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 oktober 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1303/2013 och förordning (EU) 2021/1060 vad gäller ytterligare flexibilitet för att hantera konsekvenserna av Ryska federationens militära angrepp Fast (flexibelt stöd till territorier) – Care (COM(2022)0325 – C9-0218/2022 – 2022/0208(COD))P9_TC1-COD(2022)0208Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om ändring av förordningarna (EU) nr 1303/2013 och (EU) 2021/1060 vad gäller ytterligare flexibilitet för att hantera konsekvenserna av Ryska federationens militära angrepp Fast (flexibelt stöd till territorier) – Care

134

2023/C 132/21

P9_TA(2022)0338Direktivet om radioutrustning: kompatibel laddare för elektroniska produkter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 oktober 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2014/53/EU om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om tillhandahållande på marknaden av radioutrustning (COM(2021)0547 – C9-0366/2021 – 2021/0291(COD))P9_TC1-COD(2021)0291Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2022/... om ändring av direktiv 2014/53/EU om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om tillhandahållande på marknaden av radioutrustning

135

2023/C 132/22

P9_TA(2022)0340En enda kontaktpunkt för tullen i EU ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 oktober 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en miljö med en enda kontaktpunkt för tullen i EU och om ändring av förordning (EU) nr 952/2013 (COM(2020)0673 – C9-0338/2020 – 2020/0306(COD))P9_TC1-COD(2020)0306Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om inrättande av en miljö med en enda kontaktpunkt för tullen i EU och om ändring av förordning (EU) nr 952/2013

136

2023/C 132/23

P9_TA(2022)0341Statistik över insatsvaror och produktion i jordbruket ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 oktober 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om statistik över insatsvaror och produktion i jordbruket och om upphävande av förordningarna (EG) nr 1165/2008, (EG) nr 543/2009, (EG) nr 1185/2009 och rådets direktiv 96/16/EG (COM(2021)0037 – C9-0009/2021 – 2021/0020(COD))P9_TC1-COD(2021)0020Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om statistik över insatsvaror och produktion i jordbruket, om ändring av kommissionens förordning (EG) nr 617/2008 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 1165/2008, (EG) nr 543/2009 och (EG) nr 1185/2009 samt rådets direktiv 96/16/EG

137

2023/C 132/24

P9_TA(2022)0342Ändring av bilagorna IV och V till förordning (EU) 2019/1021 om långlivade organiska föroreningar ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 oktober 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av bilagorna IV och V till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1021 om långlivade organiska föroreningar (COM(2021)0656 – C9-0396/2021 – 2021/0340(COD))P9_TC1-COD(2021)0340Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om ändring av bilagorna IV och V till förordning (EU) 2019/1021 om långlivade organiska föroreningar

139

Torsdagen, 6 oktober 2022

2023/C 132/25

P9_TA(2022)0348Regler om utnyttjande av ankomst- och avgångstider vid flygplatser i unionen: tillfälliga lättnader ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 oktober 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om om ändring av rådets förordning (EEG) nr 95/93 vad gäller tillfälliga lättnader från reglerna om utnyttjande av ankomst- och avgångstider vid gemenskapens flygplatser på grund av covid-19-pandemin (COM(2022)0334 – C9-0225/2022 – 2022/0214(COD))P9_TC1-COD(2022)0214Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om ändring av rådets förordning (EEG) nr 95/93 vad gäller tillfälliga lättnader från reglerna om utnyttjande av ankomst- och avgångstider vid unionens flygplatser på grund av en epidemiologisk situation eller militär aggression

141

---

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarande |
| --- | --- |
| *** | Godkännandeförfarande |
| ***I | Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen) |
| ***II | Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen) |
| ***III | Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarande

***

Godkännandeförfarande

***I

Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen)

***II

Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen)

***III

Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baseras på den rättsliga grund som angetts i förslaget till akt.)

Parlamentets ändringsförslag:

Ny text markeras med
  fetkursiv stil
  . Textdelar som utgår markeras med symbolen ▌eller med genomstrykning. Textdelar som ersätts anges genom att ny text markeras med
  fetkursiv stil
  och text som utgår stryks eller markeras med genomstrykning.

fetkursiv stil

fetkursiv stil

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

14.4.2023

| 14.4.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 132/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 132/1

---

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2022–2023

Sammanträdena den 3–6 oktober 2022

ANTAGNA TEXTER

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdag, 4 oktober 2022

| 14.4.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 132/2 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 132/2

---

P9_TA(2022)0334

Strävan efter ett mer hållbart och konkurrenskraftigt vattenbruk i EU: vägen framåt

Europaparlamentets resolution av den 4 oktober 2022 om strävan efter ett mer hållbart och konkurrenskraftigt vattenbruk i EU: vägen framåt (2021/2189(INI))

(2023/C 132/01)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 maj 2021Strategiska riktlinjer för ett mer hållbart och konkurrenskraftigt vattenbruk i EU för perioden 2021–2030 (COM(2021)0236), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 maj 2021Strategiska riktlinjer för ett mer hållbart och konkurrenskraftigt vattenbruk i EU för perioden 2021–2030 (COM(2021)0236),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 mars 2021En handlingsplan för utvecklingen av ekologisk produktion (COM(2021)0141), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 mars 2021En handlingsplan för utvecklingen av ekologisk produktion (COM(2021)0141),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020Från jord till bord-strategin för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem (COM(2020)0381) och parlamentets resolution av den 20 oktober 2021 (1) om denna strategi, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020Från jord till bord-strategin för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem (COM(2020)0381) och parlamentets resolution av den 20 oktober 2021 (1) om denna strategi,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020EU:s strategi för biologisk mångfald fram till 2030: Ge naturen större plats i våra liv (COM(2020)0380) och parlamentets resolution av den 9 juni 2021 (2) om denna strategi, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020EU:s strategi för biologisk mångfald fram till 2030: Ge naturen större plats i våra liv (COM(2020)0380) och parlamentets resolution av den 9 juni 2021 (2) om denna strategi,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019Den europeiska gröna given (COM(2019)0640) och av parlamentets resolution av den 15 januari 2020 (3) om denna giv, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019Den europeiska gröna given (COM(2019)0640) och av parlamentets resolution av den 15 januari 2020 (3) om denna giv,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1139 av den 7 juli 2021 om Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden och om ändring av förordning (EU) 2017/1004 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1139 av den 7 juli 2021 om Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden och om ändring av förordning (EU) 2017/1004 (5),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/89/EU av den 23 juli 2014 om upprättandet av en ram för havsplanering (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/89/EU av den 23 juli 2014 om upprättandet av en ram för havsplanering (6),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar (7) (fågeldirektivet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar (7) (fågeldirektivet),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1099/2009 av den 24 september 2009 om skydd av djur vid tidpunkten för avlivning (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1099/2009 av den 24 september 2009 om skydd av djur vid tidpunkten för avlivning (8),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1/2005 av den 22 december 2004 om skydd av djur under transport och därmed sammanhängande förfaranden (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1/2005 av den 22 december 2004 om skydd av djur under transport och därmed sammanhängande förfaranden (9),

| — | med beaktande av rådets direktiv 98/58/EG av den 20 juli 1998 om skydd av animalieproduktionens djur (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 98/58/EG av den 20 juli 1998 om skydd av animalieproduktionens djur (10),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 22 september 2021 över strategiska riktlinjer för en hållbar utveckling av vattenbruket i EU, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 22 september 2021 över strategiska riktlinjer för en hållbar utveckling av vattenbruket i EU,

| — | med beaktande av Regionkommitténs utkast till yttrande av den 1–3 december 2021 över hållbar blå ekonomi och vattenbruk, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs utkast till yttrande av den 1–3 december 2021 över hållbar blå ekonomi och vattenbruk,

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 17 december 2015 över det europeiska vattenbrukets framtid, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 17 december 2015 över det europeiska vattenbrukets framtid,

| — | med beaktande av strategin för hållbart fiske och vattenbruk i Medelhavet och Svarta havet 2030 från FN:s livsmedels- och jordbruksorganisations (FAO) allmänna kommission för fiske i Medelhavet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av strategin för hållbart fiske och vattenbruk i Medelhavet och Svarta havet 2030 från FN:s livsmedels- och jordbruksorganisations (FAO) allmänna kommission för fiske i Medelhavet,

| — | med beaktande av lägesrapporten om den öppna samordningsmetoden för EU:s vattenbruk (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av lägesrapporten om den öppna samordningsmetoden för EU:s vattenbruk (11),

| — | med beaktande av den särskilda Eurobarometern 515 från 2021 om EU:s konsumentvanor när det gäller fiskeri- och vattenbruksprodukter , |
| --- | --- |

—

med beaktande av den särskilda Eurobarometern 515 från 2021 om EU:s konsumentvanor när det gäller fiskeri- och vattenbruksprodukter ,

| — | med beaktande av fiskeriutskottets studie om effekterna av covid-19-pandemin på EU:s fiskeri- och vattenbrukssektor av den 7 juli 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fiskeriutskottets studie om effekterna av covid-19-pandemin på EU:s fiskeri- och vattenbrukssektor av den 7 juli 2021,

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 juni 2018 om en hållbar och konkurrenskraftig europeisk vattenbrukssektor: dagens situation och framtida utmaningar (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 juni 2018 om en hållbar och konkurrenskraftig europeisk vattenbrukssektor: dagens situation och framtida utmaningar (12),

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 december 2008 om utarbetandet av en europeisk förvaltningsplan för skarvar för att minska skarvarnas allt större inverkan på fiskebestånden, fisket och vattenbruket (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 december 2008 om utarbetandet av en europeisk förvaltningsplan för skarvar för att minska skarvarnas allt större inverkan på fiskebestånden, fisket och vattenbruket (13),

| — | med beaktande av artiklarna 3, 4, 38 och 43 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 3, 4, 38 och 43 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A9-0215/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A9-0215/2022), och av följande skäl:

| A. | Enligt den gemensamma fiskeripolitiken bör vattenbruket bidra dels till att bibehålla potentialen för hållbar livsmedelsproduktion i hela unionen i syfte att garantera en långsiktig tryggad livsmedelsförsörjning, inklusive livsmedelstillgång, tillväxt och sysselsättning för unionens medborgare, dels till att möta den ökande internationella efterfrågan på livsmedel baserade på vattenresurser. Den gemensamma fiskeripolitiken bör ta full hänsyn till djurs hälsa och välbefinnande samt livsmedels- och fodersäkerhet. Det är mycket viktigt att minska den administrativa bördan och genomföra unionsrätten på ett effektivare sätt som tar större hänsyn till berörda parters behov. |
| --- | --- |

A.

Enligt den gemensamma fiskeripolitiken bör vattenbruket bidra dels till att bibehålla potentialen för hållbar livsmedelsproduktion i hela unionen i syfte att garantera en långsiktig tryggad livsmedelsförsörjning, inklusive livsmedelstillgång, tillväxt och sysselsättning för unionens medborgare, dels till att möta den ökande internationella efterfrågan på livsmedel baserade på vattenresurser. Den gemensamma fiskeripolitiken bör ta full hänsyn till djurs hälsa och välbefinnande samt livsmedels- och fodersäkerhet. Det är mycket viktigt att minska den administrativa bördan och genomföra unionsrätten på ett effektivare sätt som tar större hänsyn till berörda parters behov.

| B. | Skaldjurs- och vattenbrukssektorerna spelar en viktig och värdefull ekonomisk, social och miljömässig roll i EU och bidrar till att förbättra livskvaliteten i unionens kustområden, inland och yttersta randområden. |
| --- | --- |

B.

Skaldjurs- och vattenbrukssektorerna spelar en viktig och värdefull ekonomisk, social och miljömässig roll i EU och bidrar till att förbättra livskvaliteten i unionens kustområden, inland och yttersta randområden.

| C. | Den tryggade livsmedelsförsörjning och de försörjningsmöjligheter som dessa industrier ger har stor betydelse i många områden vid kuster, längs floder, på öar, runt insjöar och i laguner. |
| --- | --- |

C.

Den tryggade livsmedelsförsörjning och de försörjningsmöjligheter som dessa industrier ger har stor betydelse i många områden vid kuster, längs floder, på öar, runt insjöar och i laguner.

| D. | Den europeiska gröna given, strategin för biologisk mångfald och från jord till bord-strategin syftar till att uppnå ett koldioxidneutralt Europa senast 2050 och säkerställa rättvisa, hälsosamma och miljövänliga livsmedelssystem i hela unionen. Vattenbruket kan tillhandahålla hälsosamma livsmedel med ett mindre klimat- och miljöavtryck än det icke-akvatiska landbaserade jordbruket. |
| --- | --- |

D.

Den europeiska gröna given, strategin för biologisk mångfald och från jord till bord-strategin syftar till att uppnå ett koldioxidneutralt Europa senast 2050 och säkerställa rättvisa, hälsosamma och miljövänliga livsmedelssystem i hela unionen. Vattenbruket kan tillhandahålla hälsosamma livsmedel med ett mindre klimat- och miljöavtryck än det icke-akvatiska landbaserade jordbruket.

| E. | I FAO:s förklaring om hållbart fiske och vattenbruk konstaterar man att vattenbruket har varit den snabbast växande globala livsmedelsindustrin under de senaste femtio åren, och att det är ansvarigt för fördubblingen av den globala konsumtionen av fisk per person sedan 1960 och i allt större utsträckning har tillhandahållit livsmedel och försörjningsmöjligheter för en växande befolkning. |
| --- | --- |

E.

I FAO:s förklaring om hållbart fiske och vattenbruk konstaterar man att vattenbruket har varit den snabbast växande globala livsmedelsindustrin under de senaste femtio åren, och att det är ansvarigt för fördubblingen av den globala konsumtionen av fisk per person sedan 1960 och i allt större utsträckning har tillhandahållit livsmedel och försörjningsmöjligheter för en växande befolkning.

| F. | I EU:s strategiska riktlinjer för ett mer hållbart och konkurrenskraftigt vattenbruk i EU, i FAO:s Shanghaiförklaring från september 2021 om vattenbruk för livsmedel och hållbar utveckling och i Världsorganisationen för djurhälsas kodex för skydd av vattenlevande djur från 2021 fastställs djurskyddsmålen inom vattenbruket för att stödja producenter och konsumenter. |
| --- | --- |

F.

I EU:s strategiska riktlinjer för ett mer hållbart och konkurrenskraftigt vattenbruk i EU, i FAO:s Shanghaiförklaring från september 2021 om vattenbruk för livsmedel och hållbar utveckling och i Världsorganisationen för djurhälsas kodex för skydd av vattenlevande djur från 2021 fastställs djurskyddsmålen inom vattenbruket för att stödja producenter och konsumenter.

| G. | EU:s vattenbruksproduktion står för endast 1,15 % av den globala produktionen, enligt de senaste siffrorna (från 2018) (14). |
| --- | --- |

G.

EU:s vattenbruksproduktion står för endast 1,15 % av den globala produktionen, enligt de senaste siffrorna (från 2018) (14).

| H. | För att starta eller utvidga en vattenbruksanläggning i EU krävs olika tillstånd och godkännanden, och förfarandet för att få dessa går i allmänhet långsamt, är krångligt och saknar ibland rättslig säkerhet och ekonomisk förutsägbarhet. Denna situation hindrar sektorns utveckling och avskräcker företagen från att investera och ger upphov till överdrivna kostnader för sektorn, samtidigt som detta gynnar importen från tredjeländer. |
| --- | --- |

H.

För att starta eller utvidga en vattenbruksanläggning i EU krävs olika tillstånd och godkännanden, och förfarandet för att få dessa går i allmänhet långsamt, är krångligt och saknar ibland rättslig säkerhet och ekonomisk förutsägbarhet. Denna situation hindrar sektorns utveckling och avskräcker företagen från att investera och ger upphov till överdrivna kostnader för sektorn, samtidigt som detta gynnar importen från tredjeländer.

| I. | I FAO:s rapport från 2020 om tillståndet för fisket och vattenbruket i världen fastslår man att andelen kvinnor av den totala arbetskraften inom vattenbruket (19 %) är större än inom fisket (12 %), och att kvinnor generellt spelar en mycket viktig roll i hela värdekedjan för fiske och vattenbruk, inom såväl kommersiella som småskaliga verksamheter. Totalt står den direkta sysselsättningen inom vattenbrukssektorn för fler än 74 000 arbetstillfällen i EU vid fler än 12 000 företag (15). |
| --- | --- |

I.

I FAO:s rapport från 2020 om tillståndet för fisket och vattenbruket i världen fastslår man att andelen kvinnor av den totala arbetskraften inom vattenbruket (19 %) är större än inom fisket (12 %), och att kvinnor generellt spelar en mycket viktig roll i hela värdekedjan för fiske och vattenbruk, inom såväl kommersiella som småskaliga verksamheter. Totalt står den direkta sysselsättningen inom vattenbrukssektorn för fler än 74 000 arbetstillfällen i EU vid fler än 12 000 företag (15).

| J. | Var fjärde fisk- och skaldjursprodukt som konsumeras i Europa kommer från vattenbruk. Under perioden 2018–2019 ökade den synliga konsumtionen av jordbruksprodukter med 2 % per person. Med tanke på att EU:s självförsörjning av fisk och skaldjur 2019 uppgick till 41,2 % så härrör endast 10 % av EU:s konsumtion av fisk och skaldjur från vattenbruk i EU, vilket står för mindre än 2 % av produktionen i världen. |
| --- | --- |

J.

Var fjärde fisk- och skaldjursprodukt som konsumeras i Europa kommer från vattenbruk. Under perioden 2018–2019 ökade den synliga konsumtionen av jordbruksprodukter med 2 % per person. Med tanke på att EU:s självförsörjning av fisk och skaldjur 2019 uppgick till 41,2 % så härrör endast 10 % av EU:s konsumtion av fisk och skaldjur från vattenbruk i EU, vilket står för mindre än 2 % av produktionen i världen.

| K. | Nästan 70 % av vattenbruksproduktionen i EU är koncentrerad till fyra medlemsstater (Spanien, Frankrike, Italien och Grekland), där den stora merparten av produktionen utgörs av blåmusslor, öring, guldsparid, ostron, havsabborre, karp och venusmusslor. Det finns fortfarande stor potential för ytterligare tillväxt och diversifiering när det gäller producerande länder och arter som odlas. |
| --- | --- |

K.

Nästan 70 % av vattenbruksproduktionen i EU är koncentrerad till fyra medlemsstater (Spanien, Frankrike, Italien och Grekland), där den stora merparten av produktionen utgörs av blåmusslor, öring, guldsparid, ostron, havsabborre, karp och venusmusslor. Det finns fortfarande stor potential för ytterligare tillväxt och diversifiering när det gäller producerande länder och arter som odlas.

| L. | Även om nästan två tredjedelar av européerna under 2021 åt fiskeri- eller vattenbruksprodukter hemma minst en gång i månaden, är detta en nedåtgående trend jämfört med 2018. Under 2021 var konsumenterna delade i fråga om vildfångade eller odlade produkter då omkring en tredjedel föredrog vildfångade produkter, en tredjedel odlade produkter och en liknande andel inte hade någon preferens. |
| --- | --- |

L.

Även om nästan två tredjedelar av européerna under 2021 åt fiskeri- eller vattenbruksprodukter hemma minst en gång i månaden, är detta en nedåtgående trend jämfört med 2018. Under 2021 var konsumenterna delade i fråga om vildfångade eller odlade produkter då omkring en tredjedel föredrog vildfångade produkter, en tredjedel odlade produkter och en liknande andel inte hade någon preferens.

| M. | Vissa inledande uppskattningar pekar på en minskning av försäljningsvolymen med 17 % och en minskning av den totala inkomsten med 18 %, med en särskilt stor inverkan på skaldjurssektorn. |
| --- | --- |

M.

Vissa inledande uppskattningar pekar på en minskning av försäljningsvolymen med 17 % och en minskning av den totala inkomsten med 18 %, med en särskilt stor inverkan på skaldjurssektorn.

| N. | Skaldjursproduktionen i EU består främst av blötdjur, närmare bestämt blåmusslor, ostron och venusmusslor, och är oftast en traditionell, arbetsintensiv och familjebaserad vattenbruksverksamhet som är helt integrerad i det lokala landskapet. |
| --- | --- |

N.

Skaldjursproduktionen i EU består främst av blötdjur, närmare bestämt blåmusslor, ostron och venusmusslor, och är oftast en traditionell, arbetsintensiv och familjebaserad vattenbruksverksamhet som är helt integrerad i det lokala landskapet.

| O. | Av strategin för hållbart fiske och vattenbruk i Medelhavet och Svarta havet 2030 från allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet framgår att vattenbruksproduktionen behöver tillgodose efterfrågan, växa på ett hållbart sätt, dra nytta av innovation, digitalisering och kunskapsdelning och göra sektorn mer attraktiv för investeringar. I strategin anges vidare att övervakning och minskning av sektorns miljöavtryck, hantering av klimatförändringar och föroreningar samt säkerställande av djurs hälsa och välbefinnande är avgörande för att uppnå hållbarhet. |
| --- | --- |

O.

Av strategin för hållbart fiske och vattenbruk i Medelhavet och Svarta havet 2030 från allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet framgår att vattenbruksproduktionen behöver tillgodose efterfrågan, växa på ett hållbart sätt, dra nytta av innovation, digitalisering och kunskapsdelning och göra sektorn mer attraktiv för investeringar. I strategin anges vidare att övervakning och minskning av sektorns miljöavtryck, hantering av klimatförändringar och föroreningar samt säkerställande av djurs hälsa och välbefinnande är avgörande för att uppnå hållbarhet.

| P. | Enligt 2020 års ekonomiska rapport om EU:s vattenbrukssektor från den vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen är nästan 80 % av alla vattenbruksföretag i EU mikroföretag med färre än 10 anställda. |
| --- | --- |

P.

Enligt 2020 års ekonomiska rapport om EU:s vattenbrukssektor från den vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen är nästan 80 % av alla vattenbruksföretag i EU mikroföretag med färre än 10 anställda.

| Q. | I lägesrapporten om den öppna samordningsmetoden slogs det fast att medlemsstaterna borde anstränga sig mer för att utöka EU:s vattenbrukssektor, stärka dess motståndskraft och konkurrenskraft och särskilt garantera tillgången till mark och vatten samt en transparent och effektiv rättslig och administrativ ram. |
| --- | --- |

Q.

I lägesrapporten om den öppna samordningsmetoden slogs det fast att medlemsstaterna borde anstränga sig mer för att utöka EU:s vattenbrukssektor, stärka dess motståndskraft och konkurrenskraft och särskilt garantera tillgången till mark och vatten samt en transparent och effektiv rättslig och administrativ ram.

| R. | Trots sektorns potential släpar vattenbrukets utveckling i de yttersta randområdena fortfarande i hög grad efter. |
| --- | --- |

R.

Trots sektorns potential släpar vattenbrukets utveckling i de yttersta randområdena fortfarande i hög grad efter.

| S. | Rapporten om fiskmjöl och fiskolja från september 2021 från EU-organet för marknadsbevakning av fiskeri- och vattenbruksprodukter visar att fiskmjöl i vattenbruksfoder används mest i Asien och att 2019 användes 34 % av allt fiskmjöl i Kina, 35 % i andra asiatiska länder och 9 % i Europa. 20 miljoner ton vild fisk fångas för andra ändamål än livsmedel. Vattenbruket och boskapsuppfödarna konkurrerar i allt högre grad om fiskmjölet på den globala fodermarknaden. Högre foderpriser ökar behovet av ytterligare utveckling av alternativa foderprodukter samt fodrets effektivitet för att säkerställa lönsamhet för vattenbruksprodukter med högt värde. |
| --- | --- |

S.

Rapporten om fiskmjöl och fiskolja från september 2021 från EU-organet för marknadsbevakning av fiskeri- och vattenbruksprodukter visar att fiskmjöl i vattenbruksfoder används mest i Asien och att 2019 användes 34 % av allt fiskmjöl i Kina, 35 % i andra asiatiska länder och 9 % i Europa. 20 miljoner ton vild fisk fångas för andra ändamål än livsmedel. Vattenbruket och boskapsuppfödarna konkurrerar i allt högre grad om fiskmjölet på den globala fodermarknaden. Högre foderpriser ökar behovet av ytterligare utveckling av alternativa foderprodukter samt fodrets effektivitet för att säkerställa lönsamhet för vattenbruksprodukter med högt värde.

| T. | FAO:s tekniska dokument om fiske och vattenbruk av den 19 februari 2019A third assessment of global marine fisheries discards (en tredje bedömning av utkast i det globala marina fisket) visar att mängden fisk som kastas överbord uppgår till totalt 9,1 miljoner ton, vilket motsvarar 10,8 % av den årliga genomsnittliga fångsten mellan 2010 och 2014. |
| --- | --- |

T.

FAO:s tekniska dokument om fiske och vattenbruk av den 19 februari 2019A third assessment of global marine fisheries discards (en tredje bedömning av utkast i det globala marina fisket) visar att mängden fisk som kastas överbord uppgår till totalt 9,1 miljoner ton, vilket motsvarar 10,8 % av den årliga genomsnittliga fångsten mellan 2010 och 2014.

| U. | Rapporten om EU:s ekologiska vattenbruk från maj 2017 från EU-organet för marknadsbevakning av fiskeri- och vattenbruksprodukter visar att den ekologiska vattenbruksproduktionen ökar avsevärt i vissa medlemsstater, samtidigt som andra medlemsstater fortfarande befinner sig i ett tidigt skede av utvecklingen av denna produktionsmetod. |
| --- | --- |

U.

Rapporten om EU:s ekologiska vattenbruk från maj 2017 från EU-organet för marknadsbevakning av fiskeri- och vattenbruksprodukter visar att den ekologiska vattenbruksproduktionen ökar avsevärt i vissa medlemsstater, samtidigt som andra medlemsstater fortfarande befinner sig i ett tidigt skede av utvecklingen av denna produktionsmetod.

| V. | Vattenbruk är särskilt känsligt för extrema väderhändelser i flodbäddar och kustområden som inträffar allt oftare på grund av den globala uppvärmningen, inbegripet torka, översvämningar, stormar och vågor, som orsakar allvarliga skador på vattenbruksinfrastrukturen och de odlade arterna. |
| --- | --- |

V.

Vattenbruk är särskilt känsligt för extrema väderhändelser i flodbäddar och kustområden som inträffar allt oftare på grund av den globala uppvärmningen, inbegripet torka, översvämningar, stormar och vågor, som orsakar allvarliga skador på vattenbruksinfrastrukturen och de odlade arterna.

| W. | I direktiv 2014/89/EU om havsplanering krävs det att samtliga kustmedlemsstater så snart som möjligt, och senast den 31 mars 2021 lämnar in nationella havsplaner till kommissionen. |
| --- | --- |

W.

I direktiv 2014/89/EU om havsplanering krävs det att samtliga kustmedlemsstater så snart som möjligt, och senast den 31 mars 2021 lämnar in nationella havsplaner till kommissionen.

| X. | De yttersta randområdena är särskilt utsatta för instabilt klimat och allvarliga väderhändelser, vilket kan äventyra sektorns potential i dessa regioner. |
| --- | --- |

X.

De yttersta randområdena är särskilt utsatta för instabilt klimat och allvarliga väderhändelser, vilket kan äventyra sektorns potential i dessa regioner.

| Y. | Mängden skarvar har ökat kraftigt. Denna ökning orsakar allvarliga skador på många marina sektorer, däribland vattenbruket. |
| --- | --- |

Y.

Mängden skarvar har ökat kraftigt. Denna ökning orsakar allvarliga skador på många marina sektorer, däribland vattenbruket.

| Z. | I resolutionen om utarbetande av en europeisk förvaltningsplan för skarvar för att minska skarvarnas allt större inverkan på fiskebestånden, fisket och vattenbruket, som antogs för 13 år sedan, föreslog parlamentet flera möjliga åtgärder för att lösa de problem som skarvarna fortsätter att orsaka. |
| --- | --- |

Z.

I resolutionen om utarbetande av en europeisk förvaltningsplan för skarvar för att minska skarvarnas allt större inverkan på fiskebestånden, fisket och vattenbruket, som antogs för 13 år sedan, föreslog parlamentet flera möjliga åtgärder för att lösa de problem som skarvarna fortsätter att orsaka.

| AA. | I resolutionen om en hållbar och konkurrenskraftig europeisk vattenbrukssektor: dagens situation och framtida utmaningar betonas, bland många andra åtgärder, vikten av att minimera skarvarnas allt större inverkan på vattenbruket. |
| --- | --- |

AA.

I resolutionen om en hållbar och konkurrenskraftig europeisk vattenbrukssektor: dagens situation och framtida utmaningar betonas, bland många andra åtgärder, vikten av att minimera skarvarnas allt större inverkan på vattenbruket.

| AB. | Aktörerna inom vattenbruk och fiske kan få ekonomisk ersättning för förluster till följd av skarvars påverkan på fisket. |
| --- | --- |

AB.

Aktörerna inom vattenbruk och fiske kan få ekonomisk ersättning för förluster till följd av skarvars påverkan på fisket.

| AC. | Hela den europeiska vattenbrukssektorn kommer att behöva bära kostnaderna för de stigande el- och gaspriserna, och prognosen ser ännu sämre ut när det gäller de stigande produktionskostnaderna och osäkerheten på marknaden som också har orsakats av covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

AC.

Hela den europeiska vattenbrukssektorn kommer att behöva bära kostnaderna för de stigande el- och gaspriserna, och prognosen ser ännu sämre ut när det gäller de stigande produktionskostnaderna och osäkerheten på marknaden som också har orsakats av covid-19-pandemin.

| AD. | Stora producenter av fisk och fiskeriprodukter i EU:s grannskapsområde planerar att fördubbla sin vattenbruksproduktion till 2030 jämfört med 2020 års nivåer, vilket kan öka trycket på EU:s produktion. |
| --- | --- |

AD.

Stora producenter av fisk och fiskeriprodukter i EU:s grannskapsområde planerar att fördubbla sin vattenbruksproduktion till 2030 jämfört med 2020 års nivåer, vilket kan öka trycket på EU:s produktion.

| AE. | Inte alla medlemsstater tar tillräcklig hänsyn till vattenbrukets utvecklingspotential eller dess eventuella socioekonomiska och miljömässiga effekter. |
| --- | --- |

AE.

Inte alla medlemsstater tar tillräcklig hänsyn till vattenbrukets utvecklingspotential eller dess eventuella socioekonomiska och miljömässiga effekter.

| AF. | Den årliga konsumtionen av fiskprodukter per person i EU varierar mycket, från ca 6 kg till ca 60 kg. Efterfrågan på vattenbruksprodukter i EU skulle därför kunna öka inom överskådlig framtid. |
| --- | --- |

AF.

Den årliga konsumtionen av fiskprodukter per person i EU varierar mycket, från ca 6 kg till ca 60 kg. Efterfrågan på vattenbruksprodukter i EU skulle därför kunna öka inom överskådlig framtid.

| AG. | Många företag har svårt att bibehålla marknadsandelar, såväl nationellt som utomlands. |
| --- | --- |

AG.

Många företag har svårt att bibehålla marknadsandelar, såväl nationellt som utomlands.

| AH. | Enligt de senaste uppgifterna från Eurostat och FAO var omkring 76 % av den fisk som konsumerades i EU under 2019 vildfångad och 24 % odlad. |
| --- | --- |

AH.

Enligt de senaste uppgifterna från Eurostat och FAO var omkring 76 % av den fisk som konsumerades i EU under 2019 vildfångad och 24 % odlad.

| AI. | Av totalt 1 382 produkter med skyddad geografisk beteckning (SGB) är endast 62 produkter registrerade i klass 1.7 – Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav. Skyddsförfaranden pågår för ytterligare 14 produkter. Registret över garanterade traditionella specialiteter (GTS) innehåller endast fyra produkter i den klassen. Några av de registreringar som godkänts har avsett vattenbruksprodukter. |
| --- | --- |

AI.

Av totalt 1 382 produkter med skyddad geografisk beteckning (SGB) är endast 62 produkter registrerade i klass 1.7 – Färsk fisk, färska blötdjur och kräftdjur samt produkter framställda därav. Skyddsförfaranden pågår för ytterligare 14 produkter. Registret över garanterade traditionella specialiteter (GTS) innehåller endast fyra produkter i den klassen. Några av de registreringar som godkänts har avsett vattenbruksprodukter.

| AJ. | EU:s fiskerifonder (Europeiska fiskerifonden (EFF), Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF) och Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden (EHFVF)) har gett ekonomiskt stöd till EU:s vattenbrukssektor. |
| --- | --- |

AJ.

EU:s fiskerifonder (Europeiska fiskerifonden (EFF), Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF) och Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden (EHFVF)) har gett ekonomiskt stöd till EU:s vattenbrukssektor.

| AK. | Djur som rymmer från vattenbruksanläggningar kan orsaka genetiska förändringar i vilda populationer. |
| --- | --- |

AK.

Djur som rymmer från vattenbruksanläggningar kan orsaka genetiska förändringar i vilda populationer.

Vattenbrukets bidrag till den europeiska gröna given

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande Strategiska riktlinjer för ett mer hållbart och konkurrenskraftigt vattenbruk i EU för perioden 2021–2030. Parlamentet anser att dessa riktlinjer är heltäckande, sunda och ändamålsenliga för att främja ett hållbart och konkurrenskraftigt vattenbruk i EU, med ett långsiktigt fokus på vattenbrukssektorns hållbarhet och dess bidrag till den europeiska gröna given. Parlamentet beklagar dock att de är alltför fokuserade på miljöaspekter och påpekar att man behöver höja ambitionsnivån för att främja hållbar produktion och utvecklingen av en riktigt blomstrande och konkurrenskraftig vattenbrukssektor i EU. Parlamentet anser att det är viktigt att fastställa kvantitativa mål för denna sektors tillväxt inom ramen för riktlinjerna, precis som man fastställer miljömål i strategin för biologisk mångfald, från jord till bord-strategin och andra strategier inom ramen för den gröna given. Parlamentet uppmanar med eftertryck medlemsstaterna och den rådgivande nämnden för vattenbruk att genomföra de åtgärder som rekommenderas i riktlinjerna. Parlamentet ber kommissionen att regelbundet följa upp efterlevnaden av dessa rekommendationer och att informera parlamentet om detta. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar att det är viktigt att medlemsstaterna genomför riktlinjerna korrekt och samordnat för att uppnå sina mål. Parlamentet påpekar vikten av kommissionens roll att bistå och samordna genomförandet mellan medlemsstaterna för att säkerställa lika villkor för EU:s vattenbrukare. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortlöpande följa genomförandet av dessa riktlinjer och andra rättsakter som påverkar vattenbruk, såsom förordningen om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter (16) och, i förekommande fall, lägga fram ändringar av denna förordning, och eventuellt andra, för att ta itu med hinder för förverkligandet av EU:s mål när det gäller ekologisk produktion, såsom de som fastställs i från jord till bord-strategin. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet framhåller att vattenbrukssektorn har potential att bidra när det gäller att uppnå målen i den europeiska gröna given och understryker att man behöver säkerställa sektorns långsiktiga hållbarhet och motståndskraft, särskilt mot bakgrund av covid-19-krisen. Parlamentet anser att övergången till ett hållbart livsmedelssystem i Europa måste dra nytta av den outnyttjade potentialen i vattenbrukssektorn, eftersom den kan få en viktig och ännu större betydelse i den cirkulära ekonomin och som nettobidragsgivare vid omvandlingen av överskott av näringsämnen till högkvalitativt protein. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet understryker att EU:s vattenbruk håller hög nivå när det gäller produktkvalitet och djurhälsa, men att det fortfarande finns utrymme för förbättringar avseende diversifiering, konkurrenskraft och miljöprestanda. Parlamentet anser att vattenbruk med låg inverkan (såsom lågtrofiskt, multitrofiskt och ekologiskt vattenbruk) och miljötjänster från vattenbruk kan, om det vidareutvecklas, i hög grad bidra till den europeiska gröna given, till från jord till bord-strategin och till en hållbar blå ekonomi (17). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet påpekar att vattenbruket förväntas bidra till livsmedelstillgången och livsmedelstryggheten genom att det återställer balansen i fiskunderskottet, eftersom EU importerar 70 % av alla de livsmedel baserade på vattenresurser som konsumeras i EU och detta orsakar ett årligt handelsunderskott på 21 miljarder euro (2019). Parlamentet anser att vattenbruket har en betydande utvecklings- och tillväxtpotential som behöver stärkas samtidigt som man håller sig inom ekologiska gränser, så att det kan tillhandahålla hållbara och högkvalitativa livsmedelsprodukter, minska vårt beroende av import av livsmedel baserade på vattenresurser och skapa fler arbetstillfällen och andra socioekonomiska möjligheter, särskilt i kustområdena, men även i landsbygdsområdena. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att tillhandahålla en robust, pålitlig, förutsägbar, förenklad och företagsvänlig rättslig ram och att fullt ut utnyttja de tillgängliga finansieringsresurserna från EHFVF, eftersom detta är det finansieringsinstrument som är särskilt avsett för målen för EU:s fiskeri- och vattenbruksförvaltning. Parlamentet uppmanar med eftertryck medlemsstaterna att avsätta tillräckligt med medel från faciliteten för återhämtning och resiliens för att stödja innovation, hållbarhet och resiliens i EU:s vattenbrukssektor. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet understryker att vattenbruket utvecklades som en social nödvändighet för att tillhandahålla en ständig tillgång på färska livsmedel baserade på vattenresurser under säsonger och i regioner där det konventionella fisket inte lyckades leverera dem, och därmed fyller det en av samhällets viktigaste funktioner. Det tillhandahåller hälsosamma färska livsmedel, framför allt för den lokala eller regionala marknaden. Parlamentet betonar därför att utbyggnaden av vattenbruket i Europa är starkt kopplad till traditionella odlingsmetoder, som är mer eller mindre specifika för deras del av kontinenten. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet påpekar vikten av exakta uppgifter och exakt statistik för vattenbruksprodukter, särskilt när det gäller konsumtion, import och export, för att säkerställa att vi når de mål som vi sätter upp för sektorn. Parlamentet efterlyser att fler uppgifter görs tillgängliga i detta avseende. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet påpekar att obalansen i utrikeshandeln med de livsmedelsprodukter baserade på vattenresurser som produceras i unionen inte är acceptabel, både ur ekonomisk synvinkel, eftersom den medför ett handelsunderskott, och ur ett socialt perspektiv, eftersom arbetstillfällen går förlorade. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet betonar att framstegen när det gäller målen för den europeiska gröna given måste anpassas till säkerställandet av en tryggad livsmedelsförsörjning i tredjeländer. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet stöder inrättandet av EU:s nya stödsystem för vattenbruket som ett innovativt verktyg för att hjälpa kommissionen, medlemsstaterna, regionala myndigheter, industrin och andra berörda parter att ta fram ytterligare vägledning och befästa bästa praxis på olika relevanta områden. Parlamentet anser att alla berörda parter, inbegripet parlamentet, bör involveras i inrättandet av detta system, särskilt alla medlemmar i den rådgivande nämnden för vattenbruk, i enlighet med artikel 11 i EU-fördraget, där deltagandedemokrati erkänns som en grundläggande demokratisk princip. Parlamentet efterlyser en meningsfull dialog med det civila samhället. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet betonar att tillväxtpotentialen inom EU:s vattenbrukssektor måste utvecklas på ett hållbart sätt, med beaktande av samtliga tre hållbarhetspelare – ekonomi, miljö och sociala aspekter. Parlamentet påpekar att det behövs en attraktiv marknadsorienterad sektor, även för nya fiskodlare, med en rättslig ram för att locka företagsinvesteringar, skapa och upprätthålla goda arbetsvillkor och skydda miljön genom att använda hållbara foderkällor, förbättra vattenhälsan, djurs välbefinnande och bioskyddet samt minska användningen av antimikrobiella medel i enlighet med bästa tillgängliga vetenskapliga råd och främja ansvarsfulla och försiktiga metoder med hänsyn till från jord till bord-strategin. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet anser att vattenbrukssektorn på ett konsekvent sätt kan bidra till tillhandahållandet av ekosystemtjänster för samhället och att fiskodling i damm, alg- och skaldjursodling kan bidra till utfasningen av fossila bränslen i EU:s ekonomi och till att begränsa klimatförändringarna. Parlamentet betonar dock att koldioxidbindningen genom odling av alger och skaldjur är begränsad, beroende på produktionsmetod och användning, när produkten skördas. Parlamentet stöder de föreslagna åtgärderna mot klimatförändringarna, men betonar att det behövs en gemensam metod för att mäta enskilda vattenbruksanläggningars koldioxidavtryck och begär en konsekvensbedömning av alla föreslagna åtgärder, inbegripet deras inverkan på enskilda vattenbrukssektorer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja effektiva korta leveranskedjor, där så är lämpligt, i syfte att bidra till kampen mot klimatförändringarna. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet anser att det behövs storskaliga investeringar genom riskreducerings- och anpassningsåtgärder för att förebygga och minska den inverkan som naturkatastrofer och extrema väderhändelser får på fiskeri- och vattenbrukssektorerna, i syfte att stärka produktiva och motståndskraftiga akvatiska ekosystem samt bevara fördelarna för konsumenterna och djurens välbefinnande. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet påpekar att man vid genomförandet av de strategiska riktlinjerna bör ägna större uppmärksamhet åt mikroföretag och små företag i vattenbrukssektorn och deras särskilda behov. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att stödja inrättandet av yrkesutbildningar för vattenbrukssektorn och tillhandahålla tekniska och ekonomiska resurser i syfte att locka unga och göra det möjligt för fiskare att omskola sig, vilket bidrar till att skapa arbetstillfällen i kust- och öregionerna som traditionellt är mer beroende av fiskeverksamhet. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att underlätta, uppmuntra och ge lämpligt stöd till miljövänligt vattenbruk, såsom ekologiska odlingar, slutna vattenbruk, odling av alger och skaldjur, fiskodling i dammar och integrerade multitrofiska och akvaponiska vattenbrukssystem. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet anser att stöd bör ges till utveckling av akvaponiska system, som är slutna produktionssystem på land där vattenbruksproduktion kombineras med odling av grödor och där vattnets organiska material används, vilket minskar inverkan från de föroreningar som orsakas av överskott av organiskt material. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet anser att vattenbruk i sötvatten har stor betydelse för många landsbygdsområden i Europa, och att det tillhandahåller inte bara livsmedel av hög kvalitet och sysselsättning, utan även intressanta ekosystemtjänster. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra användningen av begreppet livsmedel baserade på vattenresurser mer allmänt, eftersom det är ett mer omfattande och inkluderande uttryck och inte lämnar sötvattenproducenterna på efterkälken. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet påpekar att i synnerhet för vattenbruk i sötvatten utgör rovdjur och torka också en utmaning som återspeglas i kvantiteten, storleken och kvaliteten hos odlad fisk, och i slutändan har de en negativ inverkan på sektorns lönsamhet. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet upprepar att det behövs ett system för spårbarhet av livsmedel i EU som ökar vattenbrukssektorns hållbarhet och tillmötesgår konsumenternas krav, genom att det tillhandahåller information om var, när, hur och vilken fisk eller vilket livsmedel baserat på vattenresurser som har odlats, främst för att förbättra livsmedelssäkerheten men också för att möjliggöra kontroller utmed hela kedjan av både EU-produkter och importerade produkter från länder utanför EU och för att bekämpa bedrägerier. Parlamentet anser att detta system bör involvera alla aktörer i värdekedjan, så att de kan samarbeta med varandra med hjälp av digitala system, artificiell intelligens och andra tekniska innovationer. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet framhåller att de europeiska konsumenterna uppskattar kvalitetsbeteckningarna, bland annat både ursprungsbeteckningarna och de skyddade geografiska beteckningarna. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja användningen av dessa beteckningar för de vattenbruksprodukter som har de egenskaper och uppfyller de krav som anges i EU:s kvalitetsförordning, såsom den skyddade ursprungsbeteckningen Mexillón de Galicia. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att stödja gröna affärsmodeller, t.ex. sådana som bygger på koldioxidbindning, för att göra leveranskedjorna mer hållbara. Parlamentet betonar i detta avseende att vissa vattenbruksmetoder, såsom mussel- och ostronodling samt blandodling i dammar, kan bli framgångsrika modeller för framtida utsläppskreditsystem inom ramen för EU:s klimatlagstiftning. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja denna typ av gröna företag mot bakgrund av strategins mål. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet betonar att det är viktigt att tillämpa evidensbaserade standarder och insatser för att förbättra fiskars välbefinnande under uppfödning, transport och slakt, inbegripet att upprätthålla vattenkvaliteten inom djurskyddsgränser och miljörelevanta gränser, som ett sätt att minska förekomsten och spridningen av sjukdomar och ytterligare minska behovet av antibiotika, som under alla omständigheter bör minskas ytterligare. Parlamentet kräver att särskild uppmärksamhet ägnas åt utfodringsmetoder för att kontrollera halten av organiskt material, oavsett om det sker i öppna eller slutna kretslopp, i syfte att upprätthålla och förbättra god miljöpraxis. Parlamentet framhåller att det är viktigt att fortsätta att förbättra odlingsmetoderna i enlighet med de senast tillgängliga vetenskapliga rönen för att uppnå ett djurskydd som bidrar till bättre miljöresultat, motståndskraft mot klimatförändringar och optimerad resursanvändning. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet upprepar att flera djurskyddsrekommendationer på grund av sin karaktär inte är tillämpliga på fiske- och vattenbrukssektorerna. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fortsätta att främja algodling och underlätta användning och utveckling av alger som livsmedel och foder, bland annat genom att göra tillståndsförfaranden enklare, utan att försumma andra vattenbruksarter. Parlamentet betonar att det finns outnyttjad potential inom algodling när det gäller att skapa nya arbetstillfällen och tillhandahålla ekosystemtjänster och miljövänligare livsmedel och foder. Parlamentet anser att bättre hantering av algpopulationer i viss utsträckning skulle kunna vara ett effektivt sätt att, förutom algodling, bekämpa eutrofiering och avlägsna överskott av kväve och fosfor från vattnet samt överskott av koldioxid om algerna stannar kvar i vattnet och lämnas för att bli sediment på havsbottnen. Parlamentet välkomnar kommissionens avsikt att lägga fram ett särskilt initiativ för att uppmuntra konsumtionen av alger i unionen. Parlamentet påpekar att man med ett bättre skydd av algpopulationer kan tillhandahålla ekosystemtjänster och att de kan fungera som en kolsänka och bidra till att förbättra den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet välkomnar kvinnornas roll i vattenbrukets värdekedjor och kräver därför med eftertryck att de ska garanteras anständiga arbetsvillkor och att principen om lika lön för lika arbete eller likvärdigt arbete ska respekteras. Parlamentet anser vidare att kvinnor i högre grad ska ha en synlig roll och vara företrädda i beslutsstrukturer och beslutsprocesser. |
| --- | --- |

26.

De största hindren för vattenbruket i unionen och möjliga lösningar

| 27. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen och medlemsstaterna att se till att de nationella planerna för en hållbar utveckling av vattenbruket beaktar de största hindren för utvecklingen av sektorns potential, och att ta fasta på behovet av att avsätta utrymme för vattenbruk genom lämplig fysisk planering. Parlamentet framhåller att det behövs en mekanism som bygger på insyn och deltagande, i enlighet med direktiv 2014/89/EU om havsplanering, för en rättvis fördelning av utrymme, bland annat för befintliga och nya fiskeområden, vattenbruksanläggningar och skyddade marina områden samt områden med fiskebegränsning för alla berörda parter. Parlamentet beklagar att vissa medlemsstater fortfarande inte har lämnat in sina nationella havsplaner till kommissionen, trots att det sista datumet i direktivet har passerat, och uppmanar dem med eftertryck att lämna in sina planer så snart som möjligt. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet stöder kommissionens mål att inleda reklamkampanjer för att uppmuntra konsumtion av EU-vattenbruksprodukter och lyfta fram EU:s vattenbruk och att ytterligare stödja dess hållbara utveckling. Parlamentet betonar i detta avseende behovet av omfattande och lättillgänglig konsumentinformation, bland annat om hälsosam kost, miljöfördelar och andra hållbarhetsparametrar såsom klimatpåverkan. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet anser att produktionsplatser för vattenbruk som planeras och inrättas i öppet vatten inte bör sammanfalla med eller komma i konflikt med fiskezoner. Parlamentet anser vidare att fiskerisektorn och dess aktörer och företrädare bör vara fullständigt delaktiga i denna process. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet påpekar att vattenbruksproduktionen i EU fortfarande i hög grad är koncentrerad när det gäller både medlemsstater och odlade arter och att det därför finns en stor potential för diversifiering. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet påpekar att fysisk planering är ett av de viktigaste verktygen för att skapa nödvändiga förutsättningar för långsiktig utveckling av vattenbruket, och det bör säkerställa lämpliga planeringsplatser för vattenbruket och ta hänsyn till andra verksamheter i de berörda områdena. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet betonar att utvecklingen av vattenbruket kräver en solid, tillförlitlig, tydlig och administrativt enkel rättslig ram för användning av utrymme och licenser som skapar förtroende och säkerhet för investeringar i sektorn. Parlamentet betonar att fysisk planering bör resultera i en effektiv och flexibel plan som beaktar de ständigt föränderliga havs- och sötvattensmiljöer där vattenbruk bedrivs, och att en alltför restriktiv zonindelning kan avskräcka investeringar och utveckling. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet framhåller betydelsen av rättslig säkerhet och förutsägbarhet för investeringar för att uppnå hållbar tillväxt inom vattenbrukssektorn i unionen. Parlamentet understryker att de åtgärder som vidtas av medlemsstaternas olika offentliga myndigheter bör bidra till att förenkla de administrativa tidsramarna och förfarandena, så att de offentliga förvaltningarna uppfyller sina skyldigheter, ger besked om tidsramar och undviker onödiga dröjsmål när det gäller tillstånds- eller licensieringsförfaranden. Parlamentet kritiserar att man kortar ner licensieringarnas varaktighet eller förlängningarna av dessa i efterhand och ber medlemsstaterna att värna om licensinnehavares förtroende och berättigade förväntningar. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet påpekar att när det gäller licensering och planering leder den byråkratiska komplexitet och de förseningar som redan finns till ytterligare kostnader för potentiella investerare. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa tydliga och transparenta licensieringsförfaranden för att uppmuntra investerare. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet betonar att man bör gå vidare med genomförandet av den öppna samordningsmetoden för att samordna med nationella, regionala och lokala offentliga förvaltningar som har behörighet inom vattenbrukssektorn. Parlamentet anser att denna samordning i högsta grad behövs för att rationalisera den nationella lagstiftningen och ge vägledning om det regelverk som är tillämpligt på sektorn. Parlamentet ber kommissionen att offentliggöra de landspecifika rekommendationerna för att ge medlemsstaterna vägledning när det gäller utvecklingen av vattenbruket i EU. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa bättre samordning när det gäller EU:s delade befogenheter och samordning mellan nationella, regionala och lokala myndigheter. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet betonar att vattenbruket i unionen behöver använda hållbara foderingredienser. Parlamentet anser att vattenbruket kan avhjälpa bristen på fisk endast om alla odlade arter ger en nettovinst i fiskprotein, vilket betyder att vattenbruket inte får avlägsna mer vild fisk från haven och andra vattenförekomster för foderbehov än vad det producerar. Parlamentet framhåller att en stor del av den fisk som används för att framställa fiskmjöl och fiskolja globalt sett fångas i utvecklingsländernas exklusiva ekonomiska zoner. Parlamentet betonar att sektorn behöver främja användningen av ekologiskt hållbara marina proteiner och oljor som foder i form av biprodukter och putsbitar samt andra proteiner och innovativa lösningar, såsom insektsmjöl och mikroalger, och delvis ersätta marina proteiner och oljor med icke-marina alternativ som produceras på ett hållbart sätt. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att investera i forskning och innovation för att främja en övergång till hållbara och nya proteinkällor och ber kommissionen att bedöma om det behövs några lagstiftningsändringar i detta avseende. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja hållbara metoder och öka andelen fiskmjöl och fiskolja med oberoende certifiering i foder, där certifieringen görs enligt ett trovärdigt och oberoende certifieringssystem som beaktar miljömässiga och sociala aspekter och som använder kriterier för bedömning av en låg trofisk medelnivå och FAO:s uppförandekod. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet konstaterar att det för närvarande inte är möjligt att förse vattenbruket med tillräckligt med fiskmjöl och fiskolja enbart från utkast och biprodukter från fiskerinäringen, delvis på grund av den ökande efterfrågan på fiskmjölsmarknaden. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa en hållbar produktion av fiskmjöl och av fiskolja och att gemensamt öka sina insatser inom forskning och innovation för att lösa problemet med ökad efterfrågan på fiskmjölsmarknaden genom att utveckla hållbara alternativ. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet är bekymrat över det växande antalet fiskmjöls- och fiskoljefabriker längs den västafrikanska kusten, som främst drivs av kinesiska företag vars ohållbara produktion hotar det regionala och icke-industriella fiskets existens, och uppmanar därför kommissionen att säkerställa att inget foder från sådan produktion används i vattenbruksanläggningarna inom EU. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att använda digitala system och artificiell intelligens för att förbättra spårbarheten och hållbarheten hos vattenbruksprodukter och för att öka spårbarheten hos det foder som används. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att erkänna att det behövs dels EU-omfattande kommunikationskampanjer om hållbart vattenbruk i EU, dels produktion med medel som omfattas av direkt förvaltning i enlighet med målen i de strategiska riktlinjerna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att, i enlighet med målen i de strategiska riktlinjerna, inkludera anordnande av informations- och kommunikationskampanjer om specifika delsektorer i ett hållbart vattenbruk i EU i alla operativa program. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att främja program inom EU:s politik för främjande av jordbruksprodukter, där vattenbruksprodukter kan främjas specifikt och enskilt. Parlamentet betonar vikten av att utnyttja den nuvarande översynen av EU:s politik för främjande av jordbruksprodukter för att bättre kunna främja hållbara vattenbruksprodukter, och uppmanar kommissionen att använda EU:s politik för främjande av jordbruksprodukter till att stödja sektorer och aktörer som i sig bidrar till, eller leder övergången till, att uppnå målen i den gröna given. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet välkomnar kvaliteten på det arbete som utförs av EU-organet för marknadsbevakning av fiskeri- och vattenbruksprodukter. Parlamentet uppmanar kommissionen att ge EU-organet ytterligare riktad finansiering för att översätta dess rapporter till EU:s samtliga officiella språk, eftersom de ofta endast finns på ett eller högst fem officiella EU-språk. Parlamentet anser att sådan information kommer att hjälpa vattenbrukssektorn att få aktuell och högkvalitativ information för att förbättra sina marknadsföringsinsatser. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att avsevärt öka anslagen till forskning och innovation inom vattenbrukssektorn (både till havs och i sötvatten), särskilt inom nya kunskapsområden såsom studier av mikrobiom eller forskningsbevakning av miljötjänster inom vattenbruket. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillhandahålla eller öka finansieringen för forskning och utveckling inom vattenbrukssektorn och att förbättra överföringen av vetenskapligt baserad kunskap till industrin och andra berörda parter. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och deras myndigheter att säkerställa att potentialen hos kvalitetssystemen för jordbruksprodukter och livsmedel utnyttjas i större utsträckning för vattenbruksprodukter. Parlamentet erinrar om möjligheten att inrätta regionala eller nationella kvalitetssystem som kan hjälpa producenterna att bli mer synliga och därmed förbättra sin marknadsföring och sina inkomster. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet understryker att kunskap och innovation (inbegripet användning av digital teknik) är avgörande för att uppnå de andra mål som fastställts för EU:s vattenbrukssektor och att Horisont Europa, EU:s ramprogram för forskning och innovation, utgör en viktig möjlighet att ta ett kliv framåt på detta område. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att förbättra och samla in information om vattenbrukssektorns potential i de yttersta randområdena med hjälp av genomförbarhetsstudier och återkoppling, och att tillhandahålla särskilt stöd till nystartade företag som vill arbeta inom denna sektor i dessa regioner. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet uttrycker sitt fulla stöd till innovation och framsteg när det gäller odlingen av nya vattenbruksarter. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet noterar att en innovativ vattenbrukssektor också kräver utveckling av lämpliga färdigheter som uppnås genom främjande av specialiserade läroplaner och kunskap om vattenbruk (t.ex. specialiserade veterinärstudier för fisk och utbildning om fiskhälsa för vattenbruksaktörer) samt livslångt lärande för vattenbrukare om innovativa strategier för vattenbrukssektorn. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att arbeta vidare för att skapa lika villkor för EU:s vattenbruk i förhållande till producenter i tredjeländer genom att se över internationella handelsavtal och eventuellt underteckna nya avtal i framtiden när det gäller import av produkter som inte har samma marknadstillträde och miljömässiga och sociala hållbarhet eller standarder för fiskars välbefinnande som de som produceras i EU, bland annat genom att uppdatera reglerna för ett bättre genomförande av märkning av livsmedel baserade på vattenresurser. Parlamentet anser att den rättsliga ramen för konsumentinformation bör ses över i särskilda fall, såsom kaviarmärkning. Parlamentet uppmanar kommissionen att genom en konsekvensbedömning analysera inkluderingen av hållbara vattenbrukssektorer i EU:s gränsjusteringsmekanism för koldioxid för att skapa incitament för europeiska industrier och EU:s handelspartner att fasa ut fossila bränslen i sin industri och genomföra åtgärder som på ett positivt sätt bidrar till att minska växthusgaserna med målet att inte ha några nettoutsläpp alls av växthusgaser och därmed stödja både EU:s klimatpolitik och den globala klimatpolitiken på vägen mot växthusgasneutralitet, utan att vara diskriminerande eller fungera som en förtäckt begränsning av den internationella handeln. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet erinrar om sektorns möjligheter att öka handeln med vattenbruksprodukter, särskilt i länder och regioner där konsumtionen av dessa produkter är låg. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja vetenskapligt baserad kunskap om fiskars välbefinnande, främja bästa vattenbruksmetoder för fiskars välbefinnande och främja inrättandet av EU:s referenscentrum för fiskars välbefinnande. Parlamentet betonar att god praxis för djurs välbefinnande är den bästa förebyggande åtgärden för att minska behovet av läkemedel och säkerställa fiskars hälsa och välbefinnande. Parlamentet uppmuntrar till ytterligare användning av teknik och innovation för att ta itu med sjukdomar på ett mer målinriktat sätt och minska den mängd läkemedel som behövs. Parlamentet betonar behovet av att förbättra tillgången på veterinärmedicinska läkemedel för vattenbrukssektorn vid behov. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen utarbetar lagstiftningsförslag på grundval av de senaste vetenskapliga rönen om fiskars och andra vattenlevande djurs behov och om transportmetoder för att minimera deras lidande under transport. Parlamentet understryker att de nya bestämmelserna bör innehålla en detaljerad checklista för planering och förberedelser före transport, specifika bestämmelser om vattenkvalitetsparametrar, densitet, hantering under lastning och lossning samt kontroller av djurens välbefinnande efter transport. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att de riktlinjer den offentliggör uppdateras på grundval av de senaste vetenskapliga rönen och överensstämmer med förordning (EG) nr 1/2005 och efterlyser specifika villkor för kommersiell transport av fisk. Parlamentet betonar dessutom att särskild utbildning och certifiering bör tillhandahållas när det gäller transport av fisk. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet stöder en förbättring av kapaciteten hos Copernicus och det europeiska nätverket för marina observationer och datainsamling när det gäller observation, modeller och prognoser för att bättre förutse de effekter av extrema väderhändelser både på land och till sjöss som vattenbruksanläggningar är särskilt känsliga för. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet betonar vikten av lämplig utbildning för både behöriga myndigheter och vattenbrukare om hur vattenbrukets miljöpåverkan ska begränsas och hur man ska säkerställa att höga standarder för djurs välbefinnande och hälsa iakttas. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta ett förslag till en förvaltningsplan för storskarvar som på ett korrekt och slutgiltigt sätt tar itu med det problem som vattenbrukssektorn har kämpat med i många år, på grundval av bästa tillgängliga vetenskapliga rådgivning och de erfarenheter och den praxis som redan testats i medlemsstaterna. Parlamentet kräver med eftertryck att planen utformas för att effektivt begränsa och kontrollera deras inverkan på vattenbruksanläggningarna, i syfte att minska deras ekonomiska, miljömässiga och sociala inverkan på produktionen och den biologiska mångfalden. Parlamentet betonar att planen bör innehålla en förteckning över stödberättigande åtgärder för förebyggande samexistenslösningar och lämplig kompensation för förluster och åtgärder som finansieras med EU-medel eller nationella medel. Parlamentet insisterar på att ekonomiskt stöd till skräddarsydd forskning som syftar till att hitta och testa förebyggande åtgärder är avgörande, men också för att möjliggöra ordentlig övervakning, inbegripet registrering och analys av effekterna av de vidtagna åtgärderna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra dessa åtgärder lokalt från fall till fall och varje år rapportera till kommissionen om genomförandet av planen, inbegripet hur effektiva de valda åtgärderna är. Parlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera EU:s förvaltningsplan för storskarvar vart femte år och rapportera till parlamentet. Parlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att som en omedelbar åtgärd utarbeta ett vägledande dokument om hur de undantag som föreskrivs i artikel 9 i fågeldirektivet ska tillämpas och att bedöma i enlighet med bästa vetenskapliga rådgivning om den nuvarande lagstiftningen behöver ändras där förebyggande åtgärder har visat sig otillräckliga och de ekonomiska och sociala konsekvenserna inte möjliggör samexistenslösningar. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att förenkla licensieringsförfarandena och att göra ytterligare insatser och tillhandahålla den ytterligare hjälp som krävs för att EHFVF-användare ska få tillgång till finansiering. |
| --- | --- |

57.

Ekologiskt vattenbruk

| 58. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om en handlingsplan för utveckling av ekologisk produktion och de 23 åtgärder som ingår i bilagan. Parlamentet påpekar att ekologiskt vattenbruk behöver spela en nyckelroll i den planerade tillväxten inom vattenbrukssektorn med tanke på dess stora outnyttjade utvecklingspotential, i linje med övergången till ett hållbart livsmedelssystem i Europa, och att det bör ges stöd genom EHFVF. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet håller med om att ekologiskt vattenbruk har potential, men framhåller skillnaderna mellan medlemsstaterna när det gäller ekologisk vattenbruksproduktion. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet ställer sig bakom målet att utöka det ekologiska vattenbruket avsevärt fram till 2030 utan att fastställa någon konkret procentsats i planen, eftersom detta är en relativt ny sektor och dess tillväxt inte är lätt att förutsäga. Parlamentet uppmuntrar dock medlemsstaterna att vid behov fastställa mål med hänsyn till deras kunskaper om lokala och regionala särdrag samt marknadsutveckling. Parlamentet påpekar att även om det ekologiska vattenbruket i EU har ökat när det gäller odlingen av vissa arter och i vissa länder under senare år (bland annat lax i Irland och musslor i Danmark och Irland) är efterfrågan på ekologiskt vattenbruk i EU osäker, och i vissa områden är det inte heller ekonomiskt bärkraftigt. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet anser att hållbart vattenbruk i allmänhet, och ekologiskt vattenbruk i synnerhet, kommer att spela en nyckelroll när det gäller att uppnå EU:s ambition om ett koldioxidneutralt Europa senast 2050 genom att minska utsläppen av växthusgaser och bidra till att begränsa klimatförändringarna, samtidigt som det ger ytterligare fördelar för miljön och den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet påpekar att ett hållbart vattenbruk i allmänhet, och ekologiskt vattenbruk i synnerhet, kan bidra till att tillgodose konsumenternas efterfrågan på diversifierade livsmedel av hög kvalitet som produceras på ett sätt som respekterar miljön och säkerställer fiskars välbefinnande, och därmed minskar klyftan mellan efterfrågan och tillgång på fiskprodukter i EU och minskar trycket på vilda bestånd. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inom ramen för de nationella planerna för hållbar utveckling av vattenbruket analysera de viktigaste hindren för utvecklingen av ekologiskt vattenbruk och föreslå lämpliga åtgärder. Parlamentet uppmanar vidare medlemsstaterna att, på grundval av en konsekvensbedömning på förhand, inkludera en utökning av ekologiskt vattenbruk bland målen i sina reviderade fleråriga nationella strategiska planer för vattenbruk . Parlamentet anser att EHFVF bör användas för att främja hållbara vattenbruksmetoder, inbegripet ekologisk produktion, och tillhandahålla stöd under omställningsperioden, vilket skulle skapa lika villkor i förhållande till annan ekologisk odling. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet betonar att det behövs ett ökat stöd till forskning och innovation om alternativa näringsämneskällor, behandlingar, uppfödning och djurs välbefinnande inom vattenbruket. Parlamentet anser att man måste främja investeringar i anpassade vattenbrukssystem för blandodling och multitrofisk odling, och främja kläcknings- och yngelanläggningar för ekologiska yngel. Parlamentet välkomnar den öppna samordningsmetoden för utbyte av bästa praxis och innovation inom ekologiskt vattenbruk. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet betonar att innovation, inklusive olika typer av vattenbruk, har utvecklats sedan förordningen om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter antogs. Parlamentet påpekar i detta avseende att vissa bestämmelser, såsom bestämmelser om reproduktion, är dåligt lämpade för de nya innovativa och hållbara vattenbruksmetoder som utvecklats. Parlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att utvärdera denna förordning i enlighet med detta och lägga fram nödvändiga ändringar. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att analysera hur reglerna för ekologiskt vattenbruk tolkas, genomförs och övervakas i varje medlemsstat. Parlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att på grundval av slutsatserna från denna analys offentliggöra riktlinjer för medlemsstaterna, certifieringsorganen och fiskodlarna, i syfte att minska skillnaderna i genomförandet av förordningen om ekologisk produktion. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att överväga att på nytt tillåta alla nya aktörer i den ekologiska vattenbrukssektorn att under en övergångsperiod på fem år hämta 30 % av den dagliga ransonen av fiskmjöl och fiskolja från icke-ekologiska putsbitar från vattenbruk, eller putsbitar från fisk som fångats för att användas som livsmedel och som kommer från produkter från hållbart fiske i EU, eftersom sektorn har en positiv inverkan på den cirkulära ekonomin och som en nödvändig stödåtgärd med tanke på bristen på ekologiskt foder och de höga priserna på det. Parlamentet uppmanar kommissionen att även beakta användningen av de arter (som inte kan leka naturligt i Europa) för vilka inducerad reproduktion sker med användning av extrakt från hypofysen, arter som används i blandodlingsmetoder för att använda andra trofiska nischer i odlingsmiljön, vilket bidrar till koldioxidbindning, mildrar eutrofiering, ökar den totala dammproduktiviteten och minskar fiskodlingens näringsbelastning. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet framhåller att man behöver skapa lika villkor för alla som sysslar med ekologisk odling i hela unionen, även för importerade ekologiska produkter, genom att tillhandahålla samma regler, stödja och harmonisera de behandlingar av sjukdomar som används inom ekologiskt vattenbruk och ekologisk animalieproduktion. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet påminner om att Europaparlamentets resolution om en hållbar och konkurrenskraftig europeisk vattenbrukssektor: dagens situation och framtida utmaningar innehåller förslag till 92 åtgärder för att frigöra potentialen hos EU:s vattenbruk genom att förenkla de administrativa förfarandena, säkerställa rättvisa i samspelet med andra sektorer, stärka konkurrenskraften hos EU:s vattenbruk inom och utanför unionens gränser, förbättra konsumentupplysningen, säkerställa djurens välbefinnande och tillgången till veterinärmedicinska produkter, förbättra marknadsföringskampanjerna och kommunikationen, stödja forskning och innovation, främja utbildning och sysselsättning, öka hållbarheten i EU:s vattenbrukssektor, säkerställa tillräcklig finansiering via EHFF och andra strukturfonder och uppnå en harmonisk symbios med fiskerisektorn. Parlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att ha ett nära samarbete med medlemsstaterna för att genomföra dessa åtgärder. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet påpekar att motsättningen mellan fisket och vattenbruket inte är meningsfull i dagens situation, eftersom efterfrågan på havsprodukter ökar samtidigt som trycket på vilda fiskbestånd i unionen gradvis börjar minska, och betonar att dessa båda verksamheter kompletterar varandra. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet understryker att samarbetet mellan dels vattenbruket, dels konserverings- och beredningsverksamheten, kan ge vattenbruksprodukterna ett stort mervärde förutsatt att detta samarbete sker genom samverkan och främjar båda verksamheterna. |
| --- | --- |

71.

o

o o

| 72. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament samt den gemensamma fiskeripolitikens rådgivande nämnder. |
| --- | --- |

72.

---

(1)  EUT C 184, 5.5.2022, s. 2.

(2)  EUT C 67, 8.2.2022, s. 25.

(3)  EUT C 270, 7.7.2021, s. 2.

(4)  EUT L 354, 28.12.2013, s. 22.

(5)  EUT L 247, 13.7.2021, s. 1.

(6)  EUT L 257, 28.8.2014, s. 135.

(7)  EUT L 20, 26.1.2010, s. 7.

(8)  EUT L 303, 18.11.2009, s. 1.

(9)  EUT L 3, 5.1.2005, s. 1.

(10)  EGT L 221, 8.8.1998, s. 23.

(11)  Europeiska kommissionen, generaldirektoratet för havsfrågor och fiske, Study on an interim evaluation of the Open Method of Coordination (OMC) for the sustainable development of EU aquaculture, 2019.

(12)  EUT C 28, 27.1.2020, s. 26.

(13)  EUT C 21 E, 28.1.2010, s. 11.

(14)  Europeiska kommissionen, generaldirektoratet för havsfrågor och fiske, The EU fish market: 2020 edition, Publikationsbyrån, 2021.

(15)  Vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF), The EU Aquaculture Sector – Economic report 2020 (STECF-20-12). EUR 28359 EN, Europeiska unionens publikationsbyrå, Luxemburg, 2021.

(16)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/848 av den 30 maj 2018 om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter (EUT L 150, 14.6.2018, s. 1).

(17)  Omställning av EU:s blå ekonomi för en hållbar framtid (2021) – https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/HTML/?uri=CELEX:52021DC0240&from=SV

---

| 14.4.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 132/15 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 132/15

---

P9_TA(2022)0335

Den nya teknikens inverkan på beskattningen: kryptotillgångar och blockkedjeteknik

Europaparlamentets resolution av den 4 oktober 2022 om den nya teknikens inverkan på beskattningen: kryptotillgångar och blockkedjeteknik (2021/2201(INI))

(2023/C 132/02)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 juli 2020Handlingsplan för rättvis och enkel beskattning till stöd för återhämtningsstrategin (COM(2020)0312), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 juli 2020Handlingsplan för rättvis och enkel beskattning till stöd för återhämtningsstrategin (COM(2020)0312),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om marknader för kryptotillgångar av den 24 september 2020 (COM(2020)0593), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om marknader för kryptotillgångar av den 24 september 2020 (COM(2020)0593),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 september 2020 om en strategi för digitalisering av finanssektorn (COM(2020)0591), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 september 2020 om en strategi för digitalisering av finanssektorn (COM(2020)0591),

| — | med beaktande av rapporten från Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) av den 12 oktober 2020Taxing Virtual Currencies: An Overview of Tax Treatments and Emerging Tax Policy Issues, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) av den 12 oktober 2020Taxing Virtual Currencies: An Overview of Tax Treatments and Emerging Tax Policy Issues,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 maj 2021Företagsbeskattning för 2000-talet (COM(2021)0251), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 maj 2021Företagsbeskattning för 2000-talet (COM(2021)0251),

| — | med beaktande av arbetsdokumentet om beskattning och strukturella reformer från 2021 från kommissionens gemensamma forskningscentrum Cryptocurrency: an empirical view from a tax perspective, |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet om beskattning och strukturella reformer från 2021 från kommissionens gemensamma forskningscentrum Cryptocurrency: an empirical view from a tax perspective,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om uppgifter som ska åtfölja överföringar av medel och vissa kryptotillgångar av den 20 juli 2021 (COM(2021)0422), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om uppgifter som ska åtfölja överföringar av medel och vissa kryptotillgångar av den 20 juli 2021 (COM(2021)0422),

| — | med beaktande av dokumentet av den 8 mars 2022 från Världsbanken Crypto-Assets Activity around the World: Evolution and Macro-Financial Drivers, |
| --- | --- |

—

med beaktande av dokumentet av den 8 mars 2022 från Världsbanken Crypto-Assets Activity around the World: Evolution and Macro-Financial Drivers,

| — | med beaktande av OECD:s offentliga samrådsdokument av den 22 mars 2022Crypto-Asset Reporting Framework and changes of the Common Reporting Standard, |
| --- | --- |

—

med beaktande av OECD:s offentliga samrådsdokument av den 22 mars 2022Crypto-Asset Reporting Framework and changes of the Common Reporting Standard,

| — | med beaktande av sin studie av den 15 oktober 2018VAT fraud: economic impact, challenges and policy issues, sin studie från juli 2018 Cryptocurrencies and blockchain – Legal context and implications for financial crime, money laundering and tax evasion och sin studie av den 15 februari 2018Impact of Digitalisation on International Tax Matters, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin studie av den 15 oktober 2018VAT fraud: economic impact, challenges and policy issues, sin studie från juli 2018 Cryptocurrencies and blockchain – Legal context and implications for financial crime, money laundering and tax evasion och sin studie av den 15 februari 2018Impact of Digitalisation on International Tax Matters,

| — | med beaktande av sin studie av den 21 oktober 2021Exploring the opportunities and challenges of new technologies for EU tax administration and policy, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin studie av den 21 oktober 2021Exploring the opportunities and challenges of new technologies for EU tax administration and policy,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A9-0204/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A9-0204/2022), och av följande skäl:

| A. | Användningen av ny teknik på EU:s inre marknad och digitaliseringen av skatteförvaltningar i Europa håller på att omstöpa förbindelserna mellan å enda sidan skattebetalare, dvs. medborgare och företag, och å andra sidan nationella skattemyndigheter. EU skulle kunna spela en ledande roll när det gäller att säkerställa att de förfarandemässiga och tekniska aspekterna av digitaliseringen av skatteförvaltningarna samordnas så att hinder för interoperabiliteten mellan nationella tekniska plattformar kan undvikas. |
| --- | --- |

A.

Användningen av ny teknik på EU:s inre marknad och digitaliseringen av skatteförvaltningar i Europa håller på att omstöpa förbindelserna mellan å enda sidan skattebetalare, dvs. medborgare och företag, och å andra sidan nationella skattemyndigheter. EU skulle kunna spela en ledande roll när det gäller att säkerställa att de förfarandemässiga och tekniska aspekterna av digitaliseringen av skatteförvaltningarna samordnas så att hinder för interoperabiliteten mellan nationella tekniska plattformar kan undvikas.

| B. | De olika egenskaperna hos olika typer av kryptotillgångar och gränserna mellan olika typer av kryptotillgångar kan vara relevanta för att fastställa deras skattemässiga behandling. |
| --- | --- |

B.

De olika egenskaperna hos olika typer av kryptotillgångar och gränserna mellan olika typer av kryptotillgångar kan vara relevanta för att fastställa deras skattemässiga behandling.

| C. | Kryptotillgångarnas marknadsdynamik visar att det finns ett behov av att skapa en tydlig, stabil och transparent rättslig ram. |
| --- | --- |

C.

Kryptotillgångarnas marknadsdynamik visar att det finns ett behov av att skapa en tydlig, stabil och transparent rättslig ram.

| D. | Skattemyndigheterna står i dag inför många utmaningar när det gäller effektiv skatteindrivning och i synnerhet gränsöverskridande samarbete, med tanke på de allt snabbare digitala transaktionerna, skattebetalarnas ökande rörlighet, antalet gränsöverskridande transaktioner och internationaliseringen av ekonomiska transaktioner och affärsmodeller samt riskerna för dubbelbeskattning eller komplexa aggressiva skatteupplägg. |
| --- | --- |

D.

Skattemyndigheterna står i dag inför många utmaningar när det gäller effektiv skatteindrivning och i synnerhet gränsöverskridande samarbete, med tanke på de allt snabbare digitala transaktionerna, skattebetalarnas ökande rörlighet, antalet gränsöverskridande transaktioner och internationaliseringen av ekonomiska transaktioner och affärsmodeller samt riskerna för dubbelbeskattning eller komplexa aggressiva skatteupplägg.

| E. | Skattemyndigheterna måste anpassa sig till potentiella risker för skattesystemens hållbarhet och utveckla sin förmåga att genomdriva nationella och europeiska rättsliga ramar på skatteområdet. |
| --- | --- |

E.

Skattemyndigheterna måste anpassa sig till potentiella risker för skattesystemens hållbarhet och utveckla sin förmåga att genomdriva nationella och europeiska rättsliga ramar på skatteområdet.

| F. | Nya tekniska lösningar, såsom blockkedjeteknik, kan användas av skattemyndigheterna för att bättre tillgodose skattebetalarnas behov, för att utbyta information mellan jurisdiktioner, för olika typer av registerföring och för att motverka och/eller åtgärda korruption, samtidigt som sådan teknik också kan missbrukas och fungera som verktyg för olaglig verksamhet, med det brottsligt uppsåtet att undvika att betala skatt. I synnerhet kan blockkedjetransaktionernas ökade synlighet underlätta skattemyndigheternas insatser för att bekämpa skattebedrägerier. |
| --- | --- |

F.

Nya tekniska lösningar, såsom blockkedjeteknik, kan användas av skattemyndigheterna för att bättre tillgodose skattebetalarnas behov, för att utbyta information mellan jurisdiktioner, för olika typer av registerföring och för att motverka och/eller åtgärda korruption, samtidigt som sådan teknik också kan missbrukas och fungera som verktyg för olaglig verksamhet, med det brottsligt uppsåtet att undvika att betala skatt. I synnerhet kan blockkedjetransaktionernas ökade synlighet underlätta skattemyndigheternas insatser för att bekämpa skattebedrägerier.

| G. | Flera skatteförvaltningar i Europa tar redan nu, om än i olika takt, viktiga steg mot digitaliseringen av olika processer, vilket gör efterlevnaden av skattereglerna enklare, snabbare och effektivare. Användningen av ny teknik skiljer sig fortfarande avsevärt åt mellan medlemsstaterna. De nationella skatteförvaltningarna behöver i allmänhet ytterligare en knuff för att skapa fler incitament och medvetandehöjande åtgärder för att förverkliga potentialen i den tekniska och digitala omvandlingen. Teknik kan bidra till att underlätta samarbetet mellan olika statliga organ, särskilt i frågor som rör beskattning. |
| --- | --- |

G.

Flera skatteförvaltningar i Europa tar redan nu, om än i olika takt, viktiga steg mot digitaliseringen av olika processer, vilket gör efterlevnaden av skattereglerna enklare, snabbare och effektivare. Användningen av ny teknik skiljer sig fortfarande avsevärt åt mellan medlemsstaterna. De nationella skatteförvaltningarna behöver i allmänhet ytterligare en knuff för att skapa fler incitament och medvetandehöjande åtgärder för att förverkliga potentialen i den tekniska och digitala omvandlingen. Teknik kan bidra till att underlätta samarbetet mellan olika statliga organ, särskilt i frågor som rör beskattning.

| H. | Den ökande användningen av kryptotillgångar tvingar skattemyndigheterna att anpassa nuvarande skattepraxis på den inre marknaden. På marknaden för kryptotillgångar är identifieringen av skatterelaterad verksamhet komplex, eftersom den i lägre grad förlitar sig på traditionella finansiella mellanhänder, som vanligtvis tillhandahåller information för skatteändamål. |
| --- | --- |

H.

Den ökande användningen av kryptotillgångar tvingar skattemyndigheterna att anpassa nuvarande skattepraxis på den inre marknaden. På marknaden för kryptotillgångar är identifieringen av skatterelaterad verksamhet komplex, eftersom den i lägre grad förlitar sig på traditionella finansiella mellanhänder, som vanligtvis tillhandahåller information för skatteändamål.

| I. | Fem av de 27 medlemsstaterna har särskilda rättsliga bestämmelser om beskattning av kryptotillgångar, medan 19 har administrativ vägledning om beskattning av kryptotillgångar. |
| --- | --- |

I.

Fem av de 27 medlemsstaterna har särskilda rättsliga bestämmelser om beskattning av kryptotillgångar, medan 19 har administrativ vägledning om beskattning av kryptotillgångar.

| J. | OECD:s gemensamma rapporteringsstandard har förbättrat den internationella skattetransparensen genom att kräva att jurisdiktioner ska inhämta information om offshore-tillgångar som innehas av finansinstitut och på årsbasis automatiskt utbyta denna information med skattebetalarnas hemvistjurisdiktioner. I de flesta fall kommer dock kryptotillgångar inte att omfattas av den gemensamma rapporteringsstandarden, som är tillämplig på traditionella finansiella tillgångar och fiatvalutor. |
| --- | --- |

J.

OECD:s gemensamma rapporteringsstandard har förbättrat den internationella skattetransparensen genom att kräva att jurisdiktioner ska inhämta information om offshore-tillgångar som innehas av finansinstitut och på årsbasis automatiskt utbyta denna information med skattebetalarnas hemvistjurisdiktioner. I de flesta fall kommer dock kryptotillgångar inte att omfattas av den gemensamma rapporteringsstandarden, som är tillämplig på traditionella finansiella tillgångar och fiatvalutor.

| K. | Det görs en kraftansamling och det finns ett åtagande på internationell nivå för att bättre reglera den rättvisa beskattningen av den digitala ekonomin. Kryptotillgångar skulle kunna utnyttjas för att undergräva befintliga internationella initiativ för skattetransparens, något som erkänns av OECD. I detta sammanhang är det avgörande att EU tar på sig en ledande roll, särskilt när det gäller ett nära samarbete mellan medlemsstaterna för att beskatta kryptotillgångar på ett rättvist och transparent sätt. |
| --- | --- |

K.

Det görs en kraftansamling och det finns ett åtagande på internationell nivå för att bättre reglera den rättvisa beskattningen av den digitala ekonomin. Kryptotillgångar skulle kunna utnyttjas för att undergräva befintliga internationella initiativ för skattetransparens, något som erkänns av OECD. I detta sammanhang är det avgörande att EU tar på sig en ledande roll, särskilt när det gäller ett nära samarbete mellan medlemsstaterna för att beskatta kryptotillgångar på ett rättvist och transparent sätt.

| L. | Den globala ekonomin håller på att förändras och successivt digitaliseras, och de principer som ligger till grund för det nuvarande internationella skattesystemet håller gradvis på att bli föråldrade och kan inte längre säkerställa att vinster beskattas där den ekonomiska verksamhet som genererar dessa vinster bedrivs och där värdet skapas. |
| --- | --- |

L.

Den globala ekonomin håller på att förändras och successivt digitaliseras, och de principer som ligger till grund för det nuvarande internationella skattesystemet håller gradvis på att bli föråldrade och kan inte längre säkerställa att vinster beskattas där den ekonomiska verksamhet som genererar dessa vinster bedrivs och där värdet skapas.

| M. | Det finns inget internationellt instrument för beskattning av kryptotillgångar och det finns ett brett spektrum av strategier i denna fråga i olika länder. EU måste gå i bräschen för större inkluderande finansiell frihet för medborgarna, både inom och utanför unionens gränser, via de relevanta internationella plattformarna. |
| --- | --- |

M.

Det finns inget internationellt instrument för beskattning av kryptotillgångar och det finns ett brett spektrum av strategier i denna fråga i olika länder. EU måste gå i bräschen för större inkluderande finansiell frihet för medborgarna, både inom och utanför unionens gränser, via de relevanta internationella plattformarna.

| N. | OECD fastställer i sin rapport från 2020 om beskattning av virtuella valutor ett antal väsentliga frågor som måste hanteras, såsom bland annat definitionen av beskattningsbar händelse, de inkomstformer som är förknippade med virtuella valutor och hur beskattningen kan anpassas till kryptotillgångarnas art och dynamik för att fånga upp vinster på ett rättvist och effektivt sätt. |
| --- | --- |

N.

OECD fastställer i sin rapport från 2020 om beskattning av virtuella valutor ett antal väsentliga frågor som måste hanteras, såsom bland annat definitionen av beskattningsbar händelse, de inkomstformer som är förknippade med virtuella valutor och hur beskattningen kan anpassas till kryptotillgångarnas art och dynamik för att fånga upp vinster på ett rättvist och effektivt sätt.

| O. | EU har redan tagit viktiga steg för att skapa en tydlig definition av vissa kryptotillgångar och leverantörer av kryptotillgångstjänster, och mer allmänt för att inrätta ett lämpligt regelverk för kryptotillgångar, nämligen förordningen om kryptotillgångar (MiCA). Denna ram och dessa definitioner kommer att underlätta en rättvis och enkel beskattning av dessa tillgångar. Definitionerna av sådana kryptotillgångar måste anpassas till internationella standarder, nämligen till dem som utvecklats av OECD och arbetsgruppen för finansiella åtgärder. |
| --- | --- |

O.

EU har redan tagit viktiga steg för att skapa en tydlig definition av vissa kryptotillgångar och leverantörer av kryptotillgångstjänster, och mer allmänt för att inrätta ett lämpligt regelverk för kryptotillgångar, nämligen förordningen om kryptotillgångar (MiCA). Denna ram och dessa definitioner kommer att underlätta en rättvis och enkel beskattning av dessa tillgångar. Definitionerna av sådana kryptotillgångar måste anpassas till internationella standarder, nämligen till dem som utvecklats av OECD och arbetsgruppen för finansiella åtgärder.

| P. | Definitionerna av kryptotillgångar måste vara enhetliga i hela EU och anpassas till internationella standarder. Samma kryptotillgång kan kategoriseras som ett ”skatteobjekt” på ett antal olika sätt i EU, vilket leder till olika skattemässig behandling. |
| --- | --- |

P.

Definitionerna av kryptotillgångar måste vara enhetliga i hela EU och anpassas till internationella standarder. Samma kryptotillgång kan kategoriseras som ett ”skatteobjekt” på ett antal olika sätt i EU, vilket leder till olika skattemässig behandling.

| Q. | Vissa skattepolitiska områden är en nationell behörighet, och samarbete mellan medlemsstaterna är fortfarande viktigt och nödvändigt för att möta utmaningarna för den inre marknadens integritet och skattesystemens hållbarhet, bland annat den ökande användningen av kryptotillgångar. En ram med 27 mycket olika strategier för beskattning av kryptotillgångar skulle kunna leda till betydande hinder för uppnåendet av målen för den europeiska digitala inre marknaden. Det finns därför tydliga skäl för samordning och samarbete på EU-nivå. |
| --- | --- |

Q.

Vissa skattepolitiska områden är en nationell behörighet, och samarbete mellan medlemsstaterna är fortfarande viktigt och nödvändigt för att möta utmaningarna för den inre marknadens integritet och skattesystemens hållbarhet, bland annat den ökande användningen av kryptotillgångar. En ram med 27 mycket olika strategier för beskattning av kryptotillgångar skulle kunna leda till betydande hinder för uppnåendet av målen för den europeiska digitala inre marknaden. Det finns därför tydliga skäl för samordning och samarbete på EU-nivå.

| R. | EU och dess inre marknad måste säkerställa ett innovationsvänligt klimat för företag (särskilt för små och medelstora företag och startup-företag) när det gäller teknik på området finansiella tjänster och kryptotillgångar. Detta huvudmål kräver ett starkt engagemang från medlemsstaterna med politiska åtgärder, särskilt när det gäller beskattning, för att säkerställa ett stabilt, tydligt och säkert regelverk så att aktörerna kan frodas och bidra till ekonomisk tillväxt. Denna insats kräver slutligen ett starkt engagemang för att skydda medborgarnas rättigheter, i egenskap av skattebetalare och konsumenter av finansiella tjänster. |
| --- | --- |

R.

EU och dess inre marknad måste säkerställa ett innovationsvänligt klimat för företag (särskilt för små och medelstora företag och startup-företag) när det gäller teknik på området finansiella tjänster och kryptotillgångar. Detta huvudmål kräver ett starkt engagemang från medlemsstaterna med politiska åtgärder, särskilt när det gäller beskattning, för att säkerställa ett stabilt, tydligt och säkert regelverk så att aktörerna kan frodas och bidra till ekonomisk tillväxt. Denna insats kräver slutligen ett starkt engagemang för att skydda medborgarnas rättigheter, i egenskap av skattebetalare och konsumenter av finansiella tjänster.

| S. | Tydliga internationella riktlinjer är avgörande för ett rättvist och effektivt skattesystem som, om det genomförs effektivt av medlemsstaterna, skulle kunna åstadkomma gynnsamma reformer genom att minska de administrativa kostnaderna och tidsåtgången, sänka hindren för inträde och säkerställa säkerhet och stabilitet, vilket är en förutsättning för konkurrenskraft, samt för att överbrygga klyftor mellan företag, särskilt för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

S.

Tydliga internationella riktlinjer är avgörande för ett rättvist och effektivt skattesystem som, om det genomförs effektivt av medlemsstaterna, skulle kunna åstadkomma gynnsamma reformer genom att minska de administrativa kostnaderna och tidsåtgången, sänka hindren för inträde och säkerställa säkerhet och stabilitet, vilket är en förutsättning för konkurrenskraft, samt för att överbrygga klyftor mellan företag, särskilt för små och medelstora företag.

| T. | Kryptotillgångar är ett snabbt föränderligt fält och beslutsfattarna måste uppnå resultat på lika villkor. Skattepolitiken och konsekvenserna av skatteundandragande måste fortfarande undersökas noga, eftersom de utgör en viktig aspekt av det övergripande regelverket. |
| --- | --- |

T.

Kryptotillgångar är ett snabbt föränderligt fält och beslutsfattarna måste uppnå resultat på lika villkor. Skattepolitiken och konsekvenserna av skatteundandragande måste fortfarande undersökas noga, eftersom de utgör en viktig aspekt av det övergripande regelverket.

| U. | Parlamentet har redan betonat att de nuvarande internationella bolagsskattereglerna inte längre är ”lämpliga mot bakgrund av digitaliseringen och globaliseringen av ekonomin” och att ”utvecklingen av digitaliseringen och ett större beroende av immateriella tillgångar och deras ökning i värdekedjorna skapar framtidsutsikter och utmaningar i fråga om spårbarheten för ekonomiska transaktioner och beskattningsbara händelser, och möjliggör bl.a. skatteflyktsmetoder, särskilt när transaktionerna är gränsöverskridande eller äger rum utanför unionen” (1). |
| --- | --- |

U.

Parlamentet har redan betonat att de nuvarande internationella bolagsskattereglerna inte längre är ”lämpliga mot bakgrund av digitaliseringen och globaliseringen av ekonomin” och att ”utvecklingen av digitaliseringen och ett större beroende av immateriella tillgångar och deras ökning i värdekedjorna skapar framtidsutsikter och utmaningar i fråga om spårbarheten för ekonomiska transaktioner och beskattningsbara händelser, och möjliggör bl.a. skatteflyktsmetoder, särskilt när transaktionerna är gränsöverskridande eller äger rum utanför unionen” (1).

| V. | Till skillnad från den traditionella finanssektorn är kryptovärlden ibland organiserad på ett decentraliserat sätt, vilket gör det svårare att anlita mellanhänder för att bistå skattemyndigheterna. Sådana mellanhänder fungerar ofta som relevanta informationsleverantörer i traditionella system för skatterapportering från tredje part. På brytningspunkten mellan kryptosektorn och det traditionella finansiella systemet är vanligtvis en mellanhand såsom en börs inblandad. |
| --- | --- |

V.

Till skillnad från den traditionella finanssektorn är kryptovärlden ibland organiserad på ett decentraliserat sätt, vilket gör det svårare att anlita mellanhänder för att bistå skattemyndigheterna. Sådana mellanhänder fungerar ofta som relevanta informationsleverantörer i traditionella system för skatterapportering från tredje part. På brytningspunkten mellan kryptosektorn och det traditionella finansiella systemet är vanligtvis en mellanhand såsom en börs inblandad.

Potentialen hos ny teknik såsom blockkedjeteknik att bättre tjäna skattebetalarna, motverka korrupt praxis, stärka skatteförvaltningarna och bekämpa skattebedrägeri och skatteundandragande

| 1. | Europaparlamentet anser att de nationella skatteförvaltningarna bör stå bättre rustade med tillräckliga resurser för att underlätta en effektiv skatteuppbörd, verkställa regler, bättre tjäna skattebetalarna och säkerställa efterlevnad. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att, mot bakgrund av de ökade utmaningarna i samband med den digitala omställningen, åta sig att göra tillräckliga investeringar i mänskliga resurser, inbegripet utbildning, digital infrastruktur och specialiserad personal och utrustning. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i framtida lagstiftningsförslag undersöka hur man kan säkerställa att den teknik som ligger till grund för nyligen antagen lagstiftning är nära kopplad till ett korrekt genomförande av lagstiftningen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet påpekar att anpassningen av skattemyndigheternas it-kapacitet genom ny framväxande teknik, såsom teknik för distribuerade liggare såsom blockkedjeteknik eller artificiell intelligens, banar väg för intelligenta, ändamålsenliga och effektiva skatte- och förvaltningsförfaranden, motverkar och begränsar korruption, gör det lättare för medborgare och företag att följa skatteregler, ökar spårbarheten och identifieringen av beskattningsbara transaktioner och äganderätten till materiella och immateriella tillgångar i en globaliserad miljö där gränsöverskridande transaktioner har ökat, vilket därmed skapar möjligheter för bättre och rättvisare utformade skattesystem för att beskatta både rörliga skattebetalare och tillgångar. Parlamentet uppmanar kommissionen att analysera och utvärdera effekterna på dataskydd och intäkter av att eventuellt införa en skatt på lagring av personuppgifter. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar att ny teknik såsom teknik för distribuerade liggare och blockkedjeteknik, genom sina unika egenskaper såsom spårbarhet och dess kapacitet att lagra oföränderliga och tillförlitliga uppgifter och skydda uppgifternas integritet, skulle kunna erbjuda ett nytt sätt att automatisera skatteuppbörden. Parlamentet anser att detta skulle säkerställa att människor betalar vad de är skyldiga, säkerställa en effektiv skatteefterlevnad och underlätta punktlig uppbörd av skatteintäkter vid källan under de olika skedena i en produkts eller tjänsts livscykel, samtidigt som medborgarnas personuppgifter skyddas och en hög nivå på uppgiftsskyddet garanteras. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet framhåller behovet av att identifiera de bästa sätten att använda teknik för att stärka skatteförvaltningarnas analytiska kapacitet (genom bättre dataanalys), standardisera data för att underlätta efterlevnaden av skatteregler för små och medelstora företag (inbegripet genom gemensamma rapporteringsstandarder), säkerställa att beskattningen bättre återspeglar företagsmiljön i den digitala tidsåldern samtidigt som höga dataskyddsnivåer garanteras. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet noterar inrättandet av EU-gemenskapen för avancerat administrativt samarbete (EU AIAC Community) och det värdefulla bidraget från EU-toppmötet för skatteförvaltningar (Tadeus) till debatten om den nya teknikens inverkan på de nationella skattemyndigheternas arbete. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att involvera dessa forum i utformningen av ett särskilt utbildningsprogram för skattemyndigheternas personal om användningen av ny teknik i kampen mot skattebedrägeri och skatteundandragande samt att bygga vidare på deras roll för att förbättra interoperabiliteten mellan skattesystemen när det gäller standardisering av data och automatiskt utbyte av uppgifter i realtid i en gränsöverskridande kontext. Parlamentet påminner om att ett sådant program måste integreras i Fiscalis-programmets verksamhet. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet betonar dock att skatteförvaltningarnas användning av blockkedjor, AI och andra digitala verktyg innebär fördelar och risker, vilka måste minskas på ett korrekt sätt, särskilt för att förhindra kränkningar av skattebetalares personliga integritet och en partisk och diskriminerande behandling av dem. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet framhåller särskilt de risker som är förknippade med uppgifternas kvalitet. Parlamentet noterar i detta avseende att en tillståndsbaserad blockkedja, med begränsade tillstånd för mellanhänder, är avgörande för skatteförvaltningarna och kan bidra till att förbättra systemets integritet eftersom den gör det möjligt att utbyta skatteinformation, bland annat data, i en säker miljö. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en bedömning av de olika sätt på vilka medlemsstaterna beskattar kryptotillgångar och av de olika nationella strategierna för kampen mot skattebedrägeri och skatteundandragande på området kryptotillgångar, genom att betona bästa praxis och visa på potentiella kryphål, med hjälp av samarbetsplattformarna på skatteområdet, inte minst Fiscalis-programmet. Parlamentet uppmanar kommissionen att med stöd av uppförandekodgruppen för företagsbeskattning ta itu med skadlig skattepraxis på området kryptotillgångar i EU. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet konstaterar att de effekter som ny teknik såsom blockkedjeteknik kan få på skattefrågor kan ses på olika sätt beroende på om fokus ligger på direkt beskattning (t.ex. källskatt), indirekt beskattning (moms eller tullar) eller efterlevnad. Parlamentet understryker potentialen hos teknik för distribuerade liggare när det gäller att effektivisera källskattesystemet i varje land, men också för att underlätta smidiga gränsöverskridande förfaranden och förhindra bedrägerier. Parlamentet rekommenderar kommissionen att ta hänsyn till särdragen hos varje dimension. Parlamentet uppmanar kommissionen att beakta befintliga digitala lösningar i medlemsstaterna och utvärdera möjligheten att integrera blockkedjebaserade lösningar på plattformar för informationsutbyte i syfte att främja realtidsrevision och informationsutbyte, samtidigt som EU:s dataskyddsregler respekteras fullt ut. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera inrättandet av en ny plattform för utbildning och utbyte av bästa praxis mellan nationella skattemyndigheter när det gäller bekämpningen av skattebedrägeri och skatteundandragande i den digitala ekonomin, särskilt med användning av kryptotillgångar. Parlamentet förstår att denna nya plattform kan integreras i pågående initiativ, såsom Fiscalis-programmet. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att utvärdera de operativa effekter och skatteförvaltningsaspekter som blockkedjeteknik och annan teknik för distribuerade liggare har, särskilt genom Fiscalisprogrammet. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet påminner om sitt förslag till ett kommissionsinitiativ om en standard för onlinerapportering av uppgifter för (i första hand) gränsöverskridande handel inom unionen, helst med hjälp av uppgifter från e-fakturering (eller ett alternativ, men med bibehållande av principen om att uppgifterna ska tillhandahållas endast enda gång), inbegripet en effektiv och mycket säker centraliserad/decentraliserad databehandling för att upptäcka bedrägerier (2). |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till medlemsstaterna ”att fortsätta reformera skatteförvaltningarna, påskynda digitaliseringen och börja genomföra strategiska metoder för att stödja små och medelstora företag i efterlevnaden av skattereglerna samt att identifiera möjligheter att minska bördorna” (3). |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka alla de möjligheter som den europeiska infrastrukturen för blockkedjetjänster (EBSI) – ett peer-to-peer-nätverk av sammanlänkade knutpunkter som driver blockkedjebaserade tjänsteinfrastrukturer – skapar för nationella skattemyndigheter, främst när det gäller efterlevnad av mervärdesskatteregler, med full respekt för de högsta standarderna för dataskydd och personlig integritet, med syftet att multipla och innovativa blockkedjeprotokoll ska omfattas, och med uppdraget att bistå nationella skattemyndigheter med deras anpassning till användningen av sådan teknik. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet påminner om vikten av det europeiska skatteregistreringsnumret (TIN) och uppmanar kommissionen att utvärdera mervärdet av blockkedjebaserad teknik för att säkerställa en korrekt gränsöverskridande skatteidentitet, med höga standarder för dataskydd och integritetsskydd. |
| --- | --- |

16.

Skatteutmaningar i samband med kryptotillgångar

| 17. | Europaparlamentet anser att kryptotillgångar måste beskattas rättvist, transparent och effektivt för att garantera en rättvis konkurrens och lika spelregler mellan skattebehandlingen av tillgångar och finansiella produkter och mellan olika leverantörer av finansiella tjänster. Parlamentet förstår att beslut om beskattning av kryptotillgångar åligger medlemsstaterna, enligt fördragen. Parlamentet uppmanar myndigheterna att överväga en förenklad skattebehandling för tillfälliga eller små handlare och små transaktioner, och förespråkar en innovationsvänlig miljö på den digitala inre marknaden, där entreprenörer, små och medelstora företag och startup-företag kan frodas, generera tillväxt, skapa arbetstillfällen och bidra till den ekonomiska återhämtningen genom skatteintäkter inom ramen för ett ändamålsenligt regelverk. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet påpekar att aktörer i den digitala ekonomin kan bedriva betydande affärsverksamhet i en jurisdiktion utan fysisk närvaro där, och att skatter som betalas i en jurisdiktion därför inte längre återspeglar det värde och den vinst som skapas där. Parlamentet understryker därför behovet av att anpassa begreppet fast driftställe, närmare bestämt med en tydlig definition av virtuellt fast driftställe, i linje med internationella standarder. Parlamentet påminner därför om vikten av ett effektivt införlivande av den första pelaren i OECD:s/G20:s inkluderande ramverk mot urholkning av skattebasen och överföring av vinster. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet konstaterar att definitionen av skattebasen för kryptotillgångar är en av de centrala frågorna för skattepolitiken. Parlamentet noterar att det för närvarande inte finns någon internationellt överenskommen standarddefinition av kryptotillgångar och de typer av tillgångar som termen ska omfatta. Parlamentet inser att en sådan definition är ett prioriterat behov i den europeiska lagstiftningsramen, för att garantera en ledande ställning för unionen på internationell nivå. Parlamentet förstår att OECD, på uppdrag av G20, arbetar på en ny global ram för skattetransparens för att skapa förutsättningar för rapportering och utbyte av information om kryptotillgångar. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att ha en tydlig och allmänt accepterad definition av kryptotillgångar för skatteändamål. Parlamentet understryker att denna definition bör anpassas till definitionen i MiCA-förordningen. Parlamentet insisterar på behovet av att garantera systematisk samstämmighet mellan de olika rättsliga instrument som reglerar eller kommer att reglera kryptotillgångar (till exempel MiCA-förordningen, förordningen om överföring av medel (4), direktivet om administrativt samarbete (5) och andra initiativ som rör bekämpning av penningtvätt) och, framför allt, att skydda rättssäkerheten och stabiliteten. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet påpekar att det med kryptotillgångar kan finnas olika alternativ för att definiera en relevant beskattningsbar händelse, såsom skapande av coins via utvinning, utbyte av kryptotillgångar till fiatvaluta eller andra kryptotillgångar, en hard fork eller staking av kryptotillgångar. Parlamentet konstaterar att en enhetlig definition av en beskattningsbar händelse måste hittas för att säkerställa en lämplig skattenivå samtidigt som fall av dubbelbeskattning undviks. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en bedömning av konverteringen av en typ av kryptotillgång till en annan typ av kryptotillgång och att lägga fram alternativ för beskattning av den beskattningsbara händelsen, med tanke på risken för att antalet beskattningsbara händelser ökar avsevärt och samtidigt skapar betydande värderingsproblem. Parlamentet uppmanar kommissionen att kontrollera alternativet att konvertering av en kryptotillgång till fiatvaluta skulle kunna vara ett lämpligare val för en beskattningsbar händelse, om vinster har gjorts. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet noterar att varje land tenderar att använda sin egen terminologi när de utformar sina nationella regleringslösningar för kryptotillgångar, vilket skulle kunna orsaka rättsosäkerhet för medborgare och företag, utgöra ett hot mot integriteten på EU:s inre marknad, eftersom gränsöverskridande samarbete skulle kunna försämras avsevärt, oavsiktligt skapa kryphål som ger möjligheter till skattemissbruk och skatteflykt och utnyttjas för att undergräva befintliga internationella standarder för skattetransparens, såsom den gemensamma rapporteringsstandarden. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet betonar att dynamiken på marknaderna för kryptotillgångar (6) gör det brådskande att ha regler som fastställer vilken typ av beskattning som ska tillämpas, definitionen av den beskattningsbara händelsen, tidpunkten för när och var en beskattningsbar händelse inträffar och hur den ska värderas. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet påpekar att beskattningen av kryptotillgångar i gränsöverskridande situationer är kopplad till flera dimensioner av skattepolitiken, såsom inkomstskatt och mervärdesskatt, och att sådana dimensioner för närvarande är fördelade mellan nationella och europeiska befogenheter, men att fördelarna med en gemensam europeisk strategi kan vara mest påtagliga på områden som bland annat är kopplade till administrativt samarbete, informationsutbyte och bolagsbeskattning. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta kryptotillgångar, digitalisering och ny teknik som dimensioner i alla sina planerade och framtida lagstiftningsförslag om skattefrågor, särskilt det kommande BEFIT-förslaget (Business in Europe: Framework for Income Taxation). Parlamentet uppmanar i detta sammanhang medlemsstaterna att vara ambitiösa och leda den internationella debatten. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att beakta särdragen i användningen av kryptotillgångarna i sina nationella skattereformer och överväga genomförandet av effektivare system som säkerställer lägre efterlevnadskostnader och administrativa bördor, men som samtidigt garanterar en rättvis, transparent och effektiv beskattning av kryptotillgångar. Parlamentet betonar att tillfälliga och motiverade skatteincitament kan vara lämpliga för att främja teknisk innovation och utveckling, särskilt inom sektorn för blockkedjeteknik. Parlamentet betonar den avgörande betydelsen av gemensamma rapporteringsstandarder för leverantörer av kryptotillgångstjänster samt för enskilda personer och enheter. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att behandla olika typer av kryptotillgångar på ett sätt som är förenligt med den skattemässiga behandlingen av liknande tillgångar som inte är kryptotillgångar. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att beakta EU:s politiska mål i enlighet med artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen, särskilt en social marknadsekonomi med hög konkurrenskraft och en hög miljöskyddsnivå och en bättre miljö, inom ramen för sina lagstiftningsalternativ när det gäller skattebehandlingen av kryptotillgångar. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera huruvida den skattemässiga behandlingen av kryptotillgångar jämfört med den skattemässiga behandlingen av andra tillgångar är konsekvent och rättvis, särskilt när det gäller mervärdesskattebehandlingen av dessa tillgångar. |
| --- | --- |

30.

Vägen framåt genom att utveckla en effektiv regulatorisk/rättslig ram

| 31. | Europaparlamentet påpekar att kryptotillgångarnas arena är global och att skattebehandlingen av dem kräver en samordnad internationell strategi. Parlamentet förstår i detta avseende behovet av att fortsätta att förhandla fram internationella instrument i frågan. Parlamentet anser att OECD, som redan har gjort omfattande arbete med både beskattning och behandling av kryptotillgångar, skulle kunna vara ett lämpligt forum i detta avseende, särskilt för översynen av den gemensamma rapporteringsstandarden. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet noterar att OECD redan har påbörjat arbetet med en ny ram för rapportering av kryptotillgångar. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet anser att avsaknaden av ett internationellt avtal om beskattning av kryptotillgångar gör att EU och dess medlemsstater saknar en grund för att bygga upp en intelligent och framtidsinriktad strategi. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en bedömning av större beskattningsbara händelser och former av inkomster i samband med kryptotillgångar, med fokus på de skattemässiga konsekvenserna av ett antal viktiga verksamheter, såsom emission av kryptotillgångar, utbyte av kryptotillgångar mot fiatvalutor, varor eller tjänster, och tilldelning genom gåva eller arv, liksom förlust eller stöld osv. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en konsekvensbedömning av den bästa praxis som identifierats för att på ett rättvist och effektivt sätt beskatta kryptotillgångar, med respekt för EU:s behörighet i skattefrågor, att undersöka rollen för leverantörer av kryptotillgångstjänster och att fastställa i vilken utsträckning kryptotillgångar passar in i den befintliga skatteramen. Parlamentet anser att skattepolitiken bör integreras i ett sunt regelverk för kryptotillgångar och vara förenlig med andra politiska aspekter, inbegripet skattetransparens och rättsliga, finansiella och konsumentskyddsrelaterade krav. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet påminner om att en fullständigt integrerad inre EU-marknad kräver en gemensam strategi för beskattning av kryptotillgångar, med iakttagande av de befogenheter som fastställs i fördragen. Parlamentet uppmanar därför rådet (ekonomiska och finansiella frågor) att inleda en strukturerad dialog med parlamentet i denna fråga. Eurogruppens ordförande uppmanas också att inleda en debatt om beskattning av kryptotillgångar med euroområdets finansministrar. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet anser att tillämpningsområdet för direktivet om administrativt samarbete måste ändras så att ramen för informationsutbyte på skatteområdet kan omfatta kryptotillgångar och e-pengar. Parlamentet uppmanar OECD att utan ytterligare dröjsmål anta en ny definition av en rapporteringsstandard för informationsutbyte. Parlamentet anser att översynen av direktivet om administrativt samarbete är en prioritering på skatteområdet. Parlamentet uppmanar kommissionen att i sin framtida översyn av direktivet utan dröjsmål inkludera OECD:s framtida rekommendationer om rapportering av kryptotillgångar och revideringar av den gemensamma rapporteringsstandarden samt parlamentets rekommendationer i enlighet med dess resolution om genomförandet av EU:s krav på utbyte av skatteinformation (7). Parlamentet uppmanar rådet att skyndsamt anta dessa förslagna ändringar. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet betonar vikten av att garantera att en framtida översyn av direktivet om administrativt samarbete kommer att komplettera rapporteringsskyldigheterna enligt andra rättsliga instrument genom att hjälpa myndigheterna att automatiskt utbyta uppgifter om kryptotillgångar och e-pengar, så att de kan bedöma olika slags intäkter från investeringar och betalningar med hjälp av kryptotillgångar och e-pengar. Parlamentet understryker behovet av att säkerställa en systematisk samstämmighet som skapar rättssäkerhet för aktörer och teknisk vägledning för nationella skattemyndigheter. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och nationella offentliga myndigheter att se till att blockkedjeteknik som används för att verkställa regler eller tillhandahålla offentliga tjänster är förenlig med de grundläggande rättigheterna, liksom med standarder som rör cybersäkerhet och bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att ta hänsyn till befintliga digitala lösningar, rättsliga bestämmelser och administrativ vägledning som används i medlemsstaterna, för att bedöma hur blockkedjetekniken och annan teknik för distribuerade liggare kan utnyttjas för att förhindra skattebedrägeri och skatteflykt. Parlamentet stöder utvecklingen av en europeisk infrastruktur för blockkedjetjänster. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera hur man kan stödja förbättrad efterlevnad av skattereglerna, med beaktande av kryptotillgångarnas snabbt rörliga värderingar, bristen på uppenbar omräkning till fiatvaluta i vissa fall, men även utmaningen för skatteförvaltningarna att få tillförlitlig och aktuell information om dessa transaktioner. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet anser att kryptosektorn för närvarande befinner sig i en övergångsfas och man kan inte förvänta sig en stabilisering inom den närmaste framtiden men behovet av att bedöma situationen får inte hindra EU-institutionerna från att lagstifta om bättre tillsyn och bättre beskattning av kryptotillgångar. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet påpekar av att skattepolitiken ofta måste ses över och anpassas för att kunna reagera på sektorns utveckling och säkerställa att den förblir relevant mot bakgrund av den tekniska utvecklingen och marknadsutvecklingen i samband med virtuella valutor och andra framväxande tillgångstyper. |
| --- | --- |

43.

o

o o

| 44. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

44.

---

(1)  Europaparlamentets resolution av den 10 mars 2022 med rekommendationer till kommissionen om rättvis och enkel beskattning till stöd för återhämtningsstrategin (parlamentets uppföljning av kommissionens handlingsplan från juli och dess 25 initiativ på området mervärdesskatt, företagsbeskattning och personbeskattning) (EUT C 347, 9.9.2022, s. 211).

(2)  EUT C 347, 9.9.2022, s. 211.

(3)  Europaparlamentets resolution av den 15 februari 2022 om effekterna av nationella skattereformer för EU:s ekonomi (EUT C 342, 6.9.2022, s. 14).

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/847 av den 20 maj 2015 om uppgifter som ska åtfölja överföringar av medel (EUT L 141, 5.6.2015, s. 1).

(5)  Rådets direktiv 2011/16/EU av den 15 februari 2011 om administrativt samarbete i fråga om beskattning (EUT L 64. EUT L 64, 11.3.2011, s. 1).

(6)  Den ekonomiska storleken på marknaden för kryptovalutor uppskattades till 2,2 biljoner euro i maj 2021, med en topp på 2,5 biljoner euro i oktober 2021 (kommissionens gemensamma forskningscentrum, 2021).

(7)  Europaparlamentets resolution av den 16 september 2021 om genomförandet av EU:s krav på utbyte av upplysningar i fråga om beskattning: framsteg, lärdomar och hinder att övervinna (EUT C 117, 11.3.2022, s. 120).

---

| 14.4.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 132/23 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 132/23

---

P9_TA(2022)0339

AccessibleEU-centrum till stöd för tillgänglighetsstrategier på EU:s inre marknad

Europaparlamentets resolution av den 4 oktober 2022 om AccessibleEU-centrum till stöd för tillgänglighetsstrategier på EU:s inre marknad (2022/2013(INI))

(2023/C 132/03)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av artiklarna 19, 48, 67.4, 153, 165, 168 och 174 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 19, 48, 67.4, 153, 165, 168 och 174 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 3, 21, 24, 26, 34, 35, 41 och 47, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 3, 21, 24, 26, 34, 35, 41 och 47,

| — | med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och dess ikraftträdande den 21 januari 2011, i enlighet med rådets beslut 2010/48/EG av den 26 november 2009 om ingående från Europeiska gemenskapens sida av Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och dess ikraftträdande den 21 januari 2011, i enlighet med rådets beslut 2010/48/EG av den 26 november 2009 om ingående från Europeiska gemenskapens sida av Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (1),

| — | med beaktande av de allmänna kommentarerna till konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, som utarbetats av FN:s kommitté för rättigheter för personer med funktionsnedsättning, som auktoritativ vägledning om genomförandet av konventionen, och i synnerhet den allmänna kommentaren nr 2 om artikel 9: tillgänglighet, som antogs den 11 april 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de allmänna kommentarerna till konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, som utarbetats av FN:s kommitté för rättigheter för personer med funktionsnedsättning, som auktoritativ vägledning om genomförandet av konventionen, och i synnerhet den allmänna kommentaren nr 2 om artikel 9: tillgänglighet, som antogs den 11 april 2014,

| — | med beaktande av uppförandekoden mellan rådet, medlemsstaterna och kommissionen om interna arrangemang för Europeiska unionens genomförande och representation i samband med FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av uppförandekoden mellan rådet, medlemsstaterna och kommissionen om interna arrangemang för Europeiska unionens genomförande och representation i samband med FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (2),

| — | med beaktande av de avslutande iakttagelserna av den 2 oktober 2015 från FN:s kommitté för rättigheter för personer med funktionsnedsättning om Europeiska unionens inledande rapport, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de avslutande iakttagelserna av den 2 oktober 2015 från FN:s kommitté för rättigheter för personer med funktionsnedsättning om Europeiska unionens inledande rapport,

| — | med beaktande av Europeiska ombudsmannens strategiska undersökning om hur kommissionen övervakar EU-medel som används för att stödja rätten till självständigt boende för personer med funktionsnedsättning och äldre, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ombudsmannens strategiska undersökning om hur kommissionen övervakar EU-medel som används för att stödja rätten till självständigt boende för personer med funktionsnedsättning och äldre,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2021En jämlikhetsunion: EU:s strategi för rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2021–2030 (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2021En jämlikhetsunion: EU:s strategi för rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2021–2030 (COM(2021)0101),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådets direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning (COM(2008)0426, ”antidiskrimineringsdirektivet”) och parlamentets ståndpunkt av den 2 april 2009 om detta (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådets direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning (COM(2008)0426, ”antidiskrimineringsdirektivet”) och parlamentets ståndpunkt av den 2 april 2009 om detta (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 18 juni 2020 om EU:s handikappstrategi efter 2020 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 18 juni 2020 om EU:s handikappstrategi efter 2020 (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/782 av den 29 april 2021 om rättigheter och skyldigheter för tågresenärer (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/782 av den 29 april 2021 om rättigheter och skyldigheter för tågresenärer (5),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/882 av den 17 april 2019 om tillgänglighetskrav för produkter och tjänster (6) (den europeiska rättsakten om tillgänglighet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/882 av den 17 april 2019 om tillgänglighetskrav för produkter och tjänster (6) (den europeiska rättsakten om tillgänglighet),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2102 av den 26 oktober 2016 om tillgänglighet avseende offentliga myndigheters webbplatser och mobila applikationer (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/2102 av den 26 oktober 2016 om tillgänglighet avseende offentliga myndigheters webbplatser och mobila applikationer (7),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/1972 av den 11 december 2018 om inrättande av en europeisk kodex för elektronisk kommunikation (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/1972 av den 11 december 2018 om inrättande av en europeisk kodex för elektronisk kommunikation (8),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/612 av den 6 april 2022 om roaming i allmänna mobilnät i unionen (omarbetning) (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/612 av den 6 april 2022 om roaming i allmänna mobilnät i unionen (omarbetning) (9),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Digital kompass 2030: den europeiska vägen in i det digitala decenniet (COM(2021)0118), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Digital kompass 2030: den europeiska vägen in i det digitala decenniet (COM(2021)0118),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/13/EU av den 10 mars 2010 om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (direktivet om audiovisuella medietjänster) (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/13/EU av den 10 mars 2010 om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (direktivet om audiovisuella medietjänster) (10),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Strategi för hållbar och smart mobilitet – att sätta EU-transporterna på rätt spår för framtiden (COM(2020)0789), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Strategi för hållbar och smart mobilitet – att sätta EU-transporterna på rätt spår för framtiden (COM(2020)0789),

| — | med beaktande av den nya strategin för konsumentpolitiken (COM(2020)0696), där ett av de fem prioriterade huvudområdena är de särskilda behoven hos vissa konsumentgrupper, däribland personer med funktionsnedsättning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den nya strategin för konsumentpolitiken (COM(2020)0696), där ett av de fem prioriterade huvudområdena är de särskilda behoven hos vissa konsumentgrupper, däribland personer med funktionsnedsättning,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU av den 26 februari 2014 om offentlig upphandling och om upphävande av direktiv 2004/18/EG (11) (direktivet om offentlig upphandling), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU av den 26 februari 2014 om offentlig upphandling och om upphävande av direktiv 2004/18/EG (11) (direktivet om offentlig upphandling),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen för 2021–2027 (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen för 2021–2027 (12),

| — | med beaktande av rådets beslut (EU) 2018/254 av den 15 februari 2018 om ingående på Europeiska unionens vägnar av Marrakechfördraget om att underlätta tillgången till publicerade verk för personer med blindhet, synnedsättning eller annan läsnedsättning (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (EU) 2018/254 av den 15 februari 2018 om ingående på Europeiska unionens vägnar av Marrakechfördraget om att underlätta tillgången till publicerade verk för personer med blindhet, synnedsättning eller annan läsnedsättning (13),

| — | med beaktande av tillgänglighetsstandarderna som ett resultat av kommissionens mandat 376, 554, 420 och 473, |
| --- | --- |

—

med beaktande av tillgänglighetsstandarderna som ett resultat av kommissionens mandat 376, 554, 420 och 473,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 181/2011 av den 16 februari 2011 om passagerares rättigheter vid busstransport och om ändring av förordning (EG) nr 2006/2004 (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 181/2011 av den 16 februari 2011 om passagerares rättigheter vid busstransport och om ändring av förordning (EG) nr 2006/2004 (14),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1177/2010 av den 24 november 2010 om passagerares rättigheter vid resor till sjöss och på inre vattenvägar och om ändring av förordning (EG) nr 2006/2004 (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1177/2010 av den 24 november 2010 om passagerares rättigheter vid resor till sjöss och på inre vattenvägar och om ändring av förordning (EG) nr 2006/2004 (15),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2006 av den 5 juli 2006 om rättigheter i samband med flygresor för personer med funktionshinder och personer med nedsatt rörlighet (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2006 av den 5 juli 2006 om rättigheter i samband med flygresor för personer med funktionshinder och personer med nedsatt rörlighet (16),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 261/2004 av den 11 februari 2004 om fastställande av gemensamma regler om kompensation och assistans till passagerare vid nekad ombordstigning och inställda eller kraftigt försenade flygningar och om upphävande av förordning (EEG) nr 295/91 (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 261/2004 av den 11 februari 2004 om fastställande av gemensamma regler om kompensation och assistans till passagerare vid nekad ombordstigning och inställda eller kraftigt försenade flygningar och om upphävande av förordning (EEG) nr 295/91 (17),

| — | med beaktande av kommissionens förordning (EU) nr 1300/2014 av den 18 november 2014 om tekniska specifikationer för driftskompatibilitet avseende tillgängligheten till Europeiska unionens järnvägssystem för personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förordning (EU) nr 1300/2014 av den 18 november 2014 om tekniska specifikationer för driftskompatibilitet avseende tillgängligheten till Europeiska unionens järnvägssystem för personer med funktionsnedsättningar och personer med nedsatt rörlighet (18),

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A9-0209/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A9-0209/2022), och av följande skäl:

| A. | Personer med funktionsnedsättning har lika rättigheter på samma villkor som andra på alla områden i livet och har de oförytterliga rättigheterna till värdighet, likabehandling, självständigt boende, autonomi och fullt deltagande i samhället, vilket gynnar alla samhällsnivåer. |
| --- | --- |

A.

Personer med funktionsnedsättning har lika rättigheter på samma villkor som andra på alla områden i livet och har de oförytterliga rättigheterna till värdighet, likabehandling, självständigt boende, autonomi och fullt deltagande i samhället, vilket gynnar alla samhällsnivåer.

| B. | Över 87 miljoner personer i unionen har någon form av funktionsnedsättning, och hänsyn måste tas till att befolkningen i unionen blir allt äldre. |
| --- | --- |

B.

Över 87 miljoner personer i unionen har någon form av funktionsnedsättning, och hänsyn måste tas till att befolkningen i unionen blir allt äldre.

| C. | Tillgänglighet är en nödvändig förutsättning för att personer med funktionsnedsättning fullt ut ska kunna åtnjuta mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Enligt artikel 9 i konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning ska konventionsstaterna, för att göra det möjligt för personer med funktionsnedsättning att leva oberoende och att fullt ut delta på alla livets områden, vidta ändamålsenliga åtgärder för att säkerställa att de får tillgång på lika villkor som andra till den fysiska miljön, till transporter, till information och kommunikation, inklusive informations- och kommunikationsteknik (IKT) och IKT-system, och till andra anläggningar och tjänster som är tillgängliga för eller erbjuds allmänheten både i städerna och på landsbygden. |
| --- | --- |

C.

Tillgänglighet är en nödvändig förutsättning för att personer med funktionsnedsättning fullt ut ska kunna åtnjuta mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Enligt artikel 9 i konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning ska konventionsstaterna, för att göra det möjligt för personer med funktionsnedsättning att leva oberoende och att fullt ut delta på alla livets områden, vidta ändamålsenliga åtgärder för att säkerställa att de får tillgång på lika villkor som andra till den fysiska miljön, till transporter, till information och kommunikation, inklusive informations- och kommunikationsteknik (IKT) och IKT-system, och till andra anläggningar och tjänster som är tillgängliga för eller erbjuds allmänheten både i städerna och på landsbygden.

| D. | Medlemsstaterna måste säkerställa att tillgängligheten integreras på alla nivåer, inte bara när det gäller offentliga byggnader och transporter, utan också när det gäller hälsa och utbildning, och att rörligheten och integrationen för personer med funktionsnedsättning stärks. |
| --- | --- |

D.

Medlemsstaterna måste säkerställa att tillgängligheten integreras på alla nivåer, inte bara när det gäller offentliga byggnader och transporter, utan också när det gäller hälsa och utbildning, och att rörligheten och integrationen för personer med funktionsnedsättning stärks.

| E. | I konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning definieras ”universell utformning” som utformning av produkter, miljöer, program och tjänster som ska kunna användas av alla människor i största möjliga utsträckning, utan behov av anpassning eller särskild utformning, och utan att utesluta hjälpmedel för särskilda grupper av personer med funktionsnedsättning. Tillgänglighet är en av konventionens allmänna principer, och EU och medlemsstaterna är rättsligt bundna av konventionen enligt rådets beslut 2010/48/EG. I den allmänna kommentaren nr 2 till konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning anges att konventionsstaterna bör anta handlingsplaner och strategier för att identifiera befintliga hinder för tillgänglighet, sätta tidsramar med specifika slutdatum och tillhandahålla både de mänskliga och materiella resurser som behövs för att undanröja dessa hinder. Tillgänglighet är avgörande för att personer med funktionsnedsättning ska kunna åtnjuta rätten till integritet, icke-diskriminering, sysselsättning, inkluderande utbildning, politiskt deltagande och andra rättigheter som föreskrivs i konventionen. |
| --- | --- |

E.

I konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning definieras ”universell utformning” som utformning av produkter, miljöer, program och tjänster som ska kunna användas av alla människor i största möjliga utsträckning, utan behov av anpassning eller särskild utformning, och utan att utesluta hjälpmedel för särskilda grupper av personer med funktionsnedsättning. Tillgänglighet är en av konventionens allmänna principer, och EU och medlemsstaterna är rättsligt bundna av konventionen enligt rådets beslut 2010/48/EG. I den allmänna kommentaren nr 2 till konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning anges att konventionsstaterna bör anta handlingsplaner och strategier för att identifiera befintliga hinder för tillgänglighet, sätta tidsramar med specifika slutdatum och tillhandahålla både de mänskliga och materiella resurser som behövs för att undanröja dessa hinder. Tillgänglighet är avgörande för att personer med funktionsnedsättning ska kunna åtnjuta rätten till integritet, icke-diskriminering, sysselsättning, inkluderande utbildning, politiskt deltagande och andra rättigheter som föreskrivs i konventionen.

| F. | De lokala myndigheterna spelar en avgörande roll när det gäller att stödja medlemsstaterna i utvecklingen av socialpolitiken, inklusive politiken för funktionsnedsättning och tillgänglighet, genom att analysera behoven på plats och genomföra specifika åtgärder. |
| --- | --- |

F.

De lokala myndigheterna spelar en avgörande roll när det gäller att stödja medlemsstaterna i utvecklingen av socialpolitiken, inklusive politiken för funktionsnedsättning och tillgänglighet, genom att analysera behoven på plats och genomföra specifika åtgärder.

| G. | Säkerställandet av högkvalitativa tekniska hjälpmedel till ett överkomligt pris kommer att främja fullständig inkludering av personer med funktionsnedsättning i samhället och gynna både personer med funktionsnedsättning och leverantörer av denna teknik, liksom samhället som helhet. Tekniska hjälpmedel kommer att bidra till att minska skillnaderna mellan medlemsstaterna, och denna teknik kan endast fungera i tillgängliga miljöer. |
| --- | --- |

G.

Säkerställandet av högkvalitativa tekniska hjälpmedel till ett överkomligt pris kommer att främja fullständig inkludering av personer med funktionsnedsättning i samhället och gynna både personer med funktionsnedsättning och leverantörer av denna teknik, liksom samhället som helhet. Tekniska hjälpmedel kommer att bidra till att minska skillnaderna mellan medlemsstaterna, och denna teknik kan endast fungera i tillgängliga miljöer.

| H. | En högre sysselsättningsnivå för personer med funktionsnedsättning, ökad tillgänglighet och större inkludering av denna grupp i arbetskraften har en tydlig ekonomisk potential. |
| --- | --- |

H.

En högre sysselsättningsnivå för personer med funktionsnedsättning, ökad tillgänglighet och större inkludering av denna grupp i arbetskraften har en tydlig ekonomisk potential.

| I. | Unionen har inrättat en omfattande rättslig ram för tillgänglighet på den inre marknaden, särskilt genom antagandet av särskild tillgänglighetslagstiftning såsom den europeiska rättsakten om tillgänglighet, och inkluderar tillgänglighetskrav i sektorslagstiftning av olika slag, bl.a. förordningarna om EU:s fonder. Den europeiska rättsakten om tillgänglighet, som kommer att gälla från och med den 28 juni 2025, kommer att införa viktiga nya tillgänglighetskrav för produkter och tjänster. |
| --- | --- |

I.

Unionen har inrättat en omfattande rättslig ram för tillgänglighet på den inre marknaden, särskilt genom antagandet av särskild tillgänglighetslagstiftning såsom den europeiska rättsakten om tillgänglighet, och inkluderar tillgänglighetskrav i sektorslagstiftning av olika slag, bl.a. förordningarna om EU:s fonder. Den europeiska rättsakten om tillgänglighet, som kommer att gälla från och med den 28 juni 2025, kommer att införa viktiga nya tillgänglighetskrav för produkter och tjänster.

| J. | Ett korrekt genomförande av strategier avseende funktionsnedsättningar kommer att gynna konkurrenskraften på EU:s inre marknad och är därför en viktig resurs i EU:s ekonomi. |
| --- | --- |

J.

Ett korrekt genomförande av strategier avseende funktionsnedsättningar kommer att gynna konkurrenskraften på EU:s inre marknad och är därför en viktig resurs i EU:s ekonomi.

| K. | Utvärderingen av EU:s handikappstrategi 2010–2020 visade att dess bidrag förbättrade situationen på ett antal områden, men belyste också att personer med funktionsnedsättning fortfarande möter betydande hinder för tillgång till hälso- och sjukvård, utbildning, transporter, den bebyggda miljön, IKT, sysselsättning och rekreationsverksamhet samt för deltagande i det politiska livet och andra områden i livet. |
| --- | --- |

K.

Utvärderingen av EU:s handikappstrategi 2010–2020 visade att dess bidrag förbättrade situationen på ett antal områden, men belyste också att personer med funktionsnedsättning fortfarande möter betydande hinder för tillgång till hälso- och sjukvård, utbildning, transporter, den bebyggda miljön, IKT, sysselsättning och rekreationsverksamhet samt för deltagande i det politiska livet och andra områden i livet.

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande En jämlikhetsunion: EU:s strategi för rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2021–2030 (strategin), som syftar till att säkerställa att alla personer med funktionsnedsättning i Europa kan åtnjuta sina rättigheter, delta i samhället och ekonomin på lika villkor och inte längre diskrimineras och som tar itu med de betydande hinder som framkommit i samband med utvärderingen av den europeiska handikappstrategin 2010–2020.

2.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ, som tillkännagavs i strategin, att inrätta AccessibleEU-centrumet (centrumet). Parlamentet inser att centrumet syftar till att öka samstämmigheten i de harmoniserade tillgänglighetsstrategierna, stödja deras genomförande och underlätta tillgången till relevanta kunskaper och färdigheter, vilket främjar en kultur av lika möjligheter och fullt deltagande i samhället för personer med funktionsnedsättning, även i arbetslivet, i samarbete mellan offentliga förvaltningar, näringslivsföreträdare, det civila samhället inom funktionsnedsättningsområdet, tillgänglighetsexperter och användare.

3.

Europaparlamentet konstaterar att större tillgänglighetsresultat i samhället endast kan uppnås om centrumet följer strategin för design för alla. Parlamentet betonar behovet av att se till att denna övergripande strategi för tillgänglighet vederbörligen beaktas, särskilt när det gäller den fysiska miljön, transport, information, kommunikation, tjänster och när det gäller offentliga upphandlingskontrakt och anbudsförfaranden. Parlamentet anser att denna strategi också förutsätter att alla berörda parter och rättighetsinnehavare verkligen deltar i sina förfaranden.

4.

Europaparlamentet betonar att EU har upprättat en omfattande rättslig ram för tillgänglighet på den inre marknaden på grundval av mandatet för konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, som inbegriper bland annat den europeiska rättsakten om tillgänglighet, direktivet om webbtillgänglighet och direktiven om audiovisuella medietjänster och elektronisk kommunikation samt tekniska specifikationer för järnvägsstationer och fordon. Parlamentet påminner om att aspekter av denna ram har genomförandefrister som ligger i framtiden, och uppmuntrar till ytterligare insatser för att uppnå ett tidigt genomförande. Parlamentet beklagar att genomförandet av sådan avgörande lagstiftning, i de fall då det redan begärts, varierar betydligt mellan medlemsstaterna och att det generellt ännu inte har varit tillfredsställande, främst på grund av bristen på kvalificerade tillgänglighetsexperter. Parlamentet betonar därför behovet av att förbättra den allmänna kunskapen, liksom den praktiska och teoretiska sakkunskapen, om tillgänglighetsstrategierna bland offentliga förvaltningar och ekonomiska aktörer och i samhället i stort, för att hjälpa till att hitta lämpliga, hållbara och ekonomiskt överkomliga lösningar i varje medlemsstat och därmed förbättra genomförandet av de befintliga och kommande tillgänglighetskraven. Parlamentet betonar i detta sammanhang att centrumet bör vara en viktig resurs för att tillhandahålla sådan kunskap och sådant stöd till medlemsstaterna under genomförandefasen

5.

Europaparlamentet erkänner inrättandet av tillfälliga arbetsgrupper för genomförandet av viss tillgänglighetslagstiftning. Parlamentet anser dock att avsaknaden av en ram för samordning och samarbete mellan EU, medlemsstaterna, i synnerhet offentliga myndigheter som övervakar tillgänglighetslagar eller ser till att de efterlevs, och berörda parter som stöder övergripande lösningar, dvs. personer med funktionsnedsättning via de organisationer som företräder dem, yrkesverksamma inom tillgänglighet och den privata sektorn, utgör ytterligare ett hinder för genomförandet av tillgänglighetslagstiftning och för en harmoniserad tillämpning i hela EU.

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att det finns tillräckliga resurser, både när det gäller finansiering och personal, för att centrumet ska kunna inrättas och fungera. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa de resurser som behövs för att genomföra och verkställa tillgänglighetsstrategierna, bland annat med hjälp av EU-medel. Parlamentet betonar att en tillräcklig finansiering är en förutsättning för att fullfölja effektiva offentliga tillgänglighetsstrategier samt för att uppnå framsteg på en rad olika områden, såsom upplysning genom kommunikationsinsatser, särskilt gentemot organisationer som företräder personer med funktionsnedsättning, erkännande av osynliga funktionsnedsättningar och harmonisering av nationella intyg om funktionsnedsättning eller tillgänglighetsstandarder.

Struktur

Struktur

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta ett sekretariat och ett forum för att styra och leda centrumets arbete. Parlamentet understryker att forumet bör garantera ett balanserat deltagande av berörda parter från både den offentliga och den privata sektorn och av rättighetshavare med lämplig erfarenhet av tillgänglighet. Parlamentet betonar att en jämn könsfördelning bör säkerställas. Parlamentet understryker att deltagande av organisationer som företräder personer med funktionsnedsättning måste säkerställas som en väsentlig del av centrumets arbete, för att säkerställa högsta möjliga grad av insyn i centrumets verksamhet. Parlamentet anser att centrumet bör offentliggöra ett årligt arbetsprogram och i forumet inkludera företrädare för Europaparlamentets ledamöter. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta ett sekretariat och ett forum för att styra och leda centrumets arbete. Parlamentet understryker att forumet bör garantera ett balanserat deltagande av berörda parter från både den offentliga och den privata sektorn och av rättighetshavare med lämplig erfarenhet av tillgänglighet. Parlamentet betonar att en jämn könsfördelning bör säkerställas. Parlamentet understryker att deltagande av organisationer som företräder personer med funktionsnedsättning måste säkerställas som en väsentlig del av centrumets arbete, för att säkerställa högsta möjliga grad av insyn i centrumets verksamhet. Parlamentet anser att centrumet bör offentliggöra ett årligt arbetsprogram och i forumet inkludera företrädare för Europaparlamentets ledamöter.

| 8. | Europaparlamentet framhåller de särskilda utmaningar som vissa områden inom tillgänglighetsstrategierna innebär, såsom bebyggd miljö, offentlig upphandling, digital teknik, medier och kultur, transport, ny teknik och tekniska hjälpmedel samt produkter och tjänster som är tillgängliga för allmänheten. Parlamentet uppmanar kommissionen att inrätta specialiserade undergrupper av experter för vissa områden. Parlamentet är övertygat om att dessa grupper bör bedriva ett nära samarbete med centrumet, medlemsstaterna, personer med funktionsnedsättning och organisationer som företräder dessa personer för att garantera bättre bedömningar, genomförande, övervakning och efterlevnad av tillgänglighetsrelaterad lagstiftning. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet framhåller de särskilda utmaningar som vissa områden inom tillgänglighetsstrategierna innebär, såsom bebyggd miljö, offentlig upphandling, digital teknik, medier och kultur, transport, ny teknik och tekniska hjälpmedel samt produkter och tjänster som är tillgängliga för allmänheten. Parlamentet uppmanar kommissionen att inrätta specialiserade undergrupper av experter för vissa områden. Parlamentet är övertygat om att dessa grupper bör bedriva ett nära samarbete med centrumet, medlemsstaterna, personer med funktionsnedsättning och organisationer som företräder dessa personer för att garantera bättre bedömningar, genomförande, övervakning och efterlevnad av tillgänglighetsrelaterad lagstiftning.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inrätta nationella tillgänglighetscentrum, som skulle kunna bestå av kontaktpunkter och ”spegelgrupper” med experter som samarbetar med centrumet för att genomföra, övervaka och verkställa tillgänglighetslagstiftningen. Parlamentet anser att de nationella tillgänglighetscentrumen bör underlätta utbyte och samordning mellan berörda parter och rättighetshavare, inbegripet ekonomiska aktörer, organisationer som företräder personer med funktionsnedsättning och nationella myndigheter med ansvar för tillgänglighet och för genomförande av sektorsspecifik lagstiftning. Parlamentet är övertygat om att centrumets ämnesexperter bör ge vägledning och utbildning till alla berörda parter. Parlamentet anser att sådana grupper skulle kunna bidra till att hitta tillgänglighetslösningar som tar hänsyn till de nationella särdragen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inrätta nationella tillgänglighetscentrum, som skulle kunna bestå av kontaktpunkter och ”spegelgrupper” med experter som samarbetar med centrumet för att genomföra, övervaka och verkställa tillgänglighetslagstiftningen. Parlamentet anser att de nationella tillgänglighetscentrumen bör underlätta utbyte och samordning mellan berörda parter och rättighetshavare, inbegripet ekonomiska aktörer, organisationer som företräder personer med funktionsnedsättning och nationella myndigheter med ansvar för tillgänglighet och för genomförande av sektorsspecifik lagstiftning. Parlamentet är övertygat om att centrumets ämnesexperter bör ge vägledning och utbildning till alla berörda parter. Parlamentet anser att sådana grupper skulle kunna bidra till att hitta tillgänglighetslösningar som tar hänsyn till de nationella särdragen.

Mandat

Mandat

| 10. | Europaparlamentet anser att centrumet bör fungera som ett nav som förser relevanta EU-institutioner och EU-organ och dess medlemsstater med regelbundet stöd och sakkunskap om tillgänglighetsstrategier och tekniska krav vid genomförandet av unionsrätten. Parlamentet anser att centrumet bör upprätta och samordna en samarbetsram som sammanför relevanta nationella organ och unionsorgan med alla användargrupper, särskilt organisationer som företräder personer med funktionsnedsättning, civilsamhällesorganisationer, den akademiska världen, näringslivet och yrkesverksamma inom alla områden som rör tillgänglighet och konsumenträttigheter, för att stödja ett harmoniserat genomförande och verkställande i hela EU, tillhandahålla vägledning och utbildning och inspirera till strategisk utveckling och strategisk innovation på nationell nivå och EU-nivå, bland annat genom fastställande och utbyte av bästa praxis, och genom utveckling av verktyg som syftar till att underlätta genomförandet av unionsrätten. Parlamentet anser vidare att centrumet skulle kunna stärka de ovannämnda organens och organisationernas samarbete med mycket innovativa aktörer för att främja utvecklingen av tekniska hjälpmedel. Parlamentet anser att centrumet också bör ge råd, liksom även riktlinjer, till relevanta EU-institutioner och EU-organ och dess medlemsstater om deras interna strategier och praxis för tillgänglighet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att centrumet bör fungera som ett nav som förser relevanta EU-institutioner och EU-organ och dess medlemsstater med regelbundet stöd och sakkunskap om tillgänglighetsstrategier och tekniska krav vid genomförandet av unionsrätten. Parlamentet anser att centrumet bör upprätta och samordna en samarbetsram som sammanför relevanta nationella organ och unionsorgan med alla användargrupper, särskilt organisationer som företräder personer med funktionsnedsättning, civilsamhällesorganisationer, den akademiska världen, näringslivet och yrkesverksamma inom alla områden som rör tillgänglighet och konsumenträttigheter, för att stödja ett harmoniserat genomförande och verkställande i hela EU, tillhandahålla vägledning och utbildning och inspirera till strategisk utveckling och strategisk innovation på nationell nivå och EU-nivå, bland annat genom fastställande och utbyte av bästa praxis, och genom utveckling av verktyg som syftar till att underlätta genomförandet av unionsrätten. Parlamentet anser vidare att centrumet skulle kunna stärka de ovannämnda organens och organisationernas samarbete med mycket innovativa aktörer för att främja utvecklingen av tekniska hjälpmedel. Parlamentet anser att centrumet också bör ge råd, liksom även riktlinjer, till relevanta EU-institutioner och EU-organ och dess medlemsstater om deras interna strategier och praxis för tillgänglighet.

| 11. | Europaparlamentet betonar de potentiella fördelarna med centrumet när det gäller att stödja kommissionens arbete, bland annat genom att identifiera och bidra till att överbrygga luckor och åtgärda bristande överensstämmelse i den gällande lagstiftningen, tillhandahålla politiska rekommendationer för uppdatering och utveckling av tillgänglighetslagstiftning, integrera tillgänglighet i alla relevanta strategier under ansvar av kommissionens olika generaldirektorat, bland annat genom att identifiera prioriterade områden där tillgängligheten bör förbättras, genomföra projekt som undersöker innovativa sätt att genomföra tillgänglighet, bistå vid utarbetandet av tekniska specifikationer för tillgänglighet och hjälpa EU:s byråer och organ med frågor som rör tillgänglighet. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet betonar de potentiella fördelarna med centrumet när det gäller att stödja kommissionens arbete, bland annat genom att identifiera och bidra till att överbrygga luckor och åtgärda bristande överensstämmelse i den gällande lagstiftningen, tillhandahålla politiska rekommendationer för uppdatering och utveckling av tillgänglighetslagstiftning, integrera tillgänglighet i alla relevanta strategier under ansvar av kommissionens olika generaldirektorat, bland annat genom att identifiera prioriterade områden där tillgängligheten bör förbättras, genomföra projekt som undersöker innovativa sätt att genomföra tillgänglighet, bistå vid utarbetandet av tekniska specifikationer för tillgänglighet och hjälpa EU:s byråer och organ med frågor som rör tillgänglighet.

| 12. | Europaparlamentet anser att centrumet bör generera värdefull kunskap om tillgänglighet, genom användning av forskning och studier, till både kommissionen och medlemsstaterna samt samla in och konsolidera specialiserad och jämförbar information och fullt tillgängliga uppgifter, inbegripet återkoppling om genomförandet av tillgänglighetslagstiftningen. Parlamentet betonar att dessa åtgärder skulle bidra till att tillgänglighetsstrategierna på ett pålitligt sätt baserar sig på användarnas krav och erfarenheter. Parlamentet betonar att centrumet bör bidra till att åtgärda brister i insamlingen av statistiska uppgifter på nationell nivå om situationen för personer med funktionsnedsättning och att samarbete med relevanta statistikorgan, särskilt Eurostat, bör övervägas. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att centrumet bör generera värdefull kunskap om tillgänglighet, genom användning av forskning och studier, till både kommissionen och medlemsstaterna samt samla in och konsolidera specialiserad och jämförbar information och fullt tillgängliga uppgifter, inbegripet återkoppling om genomförandet av tillgänglighetslagstiftningen. Parlamentet betonar att dessa åtgärder skulle bidra till att tillgänglighetsstrategierna på ett pålitligt sätt baserar sig på användarnas krav och erfarenheter. Parlamentet betonar att centrumet bör bidra till att åtgärda brister i insamlingen av statistiska uppgifter på nationell nivå om situationen för personer med funktionsnedsättning och att samarbete med relevanta statistikorgan, särskilt Eurostat, bör övervägas.

| 13. | Europaparlamentet anser att centrumets roll skulle vara avgörande för att ge kommissionen och medlemsstaterna, berörda parter och rättighetshavare kunskap och stöd för genomförandet, övervakningen och verkställandet av tillgänglighetsstrategierna, bland annat genom utbildning och vägledande dokument på samtliga officiella EU-språk. Parlamentet anser i detta sammanhang att det språk som används bör vara tillgängligt, begripligt och lättläst. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att centrumets roll skulle vara avgörande för att ge kommissionen och medlemsstaterna, berörda parter och rättighetshavare kunskap och stöd för genomförandet, övervakningen och verkställandet av tillgänglighetsstrategierna, bland annat genom utbildning och vägledande dokument på samtliga officiella EU-språk. Parlamentet anser i detta sammanhang att det språk som används bör vara tillgängligt, begripligt och lättläst.

| 14. | Europaparlamentet betonar att centrumet bör bidra till att överbrygga inkonsekvenser mellan konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och EU:s politik, och därigenom hjälpa medlemsstaterna att uppnå det primära målet att öka sysselsättningen bland personer med funktionsnedsättning. Parlamentet påpekar att denna integreringsverksamhet måste involvera EU och medlemsstaterna även genom ett nära samarbete med organisationer som företräder personer med funktionsnedsättning och andra organisationer i det civila samhället, offentliga myndigheter och den privata sektorn. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar att centrumet bör bidra till att överbrygga inkonsekvenser mellan konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och EU:s politik, och därigenom hjälpa medlemsstaterna att uppnå det primära målet att öka sysselsättningen bland personer med funktionsnedsättning. Parlamentet påpekar att denna integreringsverksamhet måste involvera EU och medlemsstaterna även genom ett nära samarbete med organisationer som företräder personer med funktionsnedsättning och andra organisationer i det civila samhället, offentliga myndigheter och den privata sektorn.

| 15. | Europaparlamentet konstaterar att genomförandet av tillgänglighetsstrategierna kräver en hög grad av teknisk expertis och inte i tillräcklig utsträckning ingår i högre utbildningsprogram, vilket leder till brist på kvalificerade tillgänglighetsexperter inom den offentliga och privata sektorn på alla områden. Parlamentet betonar att centrumet bör stödja medlemsstaterna i utarbetandet av särskilda utbildningsprogram för tillgänglighetsrelaterade frågor och tillhandahålla utbildning för yrkesverksamma personer, EU-tjänstemän och nationella offentliga tjänstemän samt berörda parter och rättighetshavare i syfte att öka medvetenheten om dessa frågor. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet konstaterar att genomförandet av tillgänglighetsstrategierna kräver en hög grad av teknisk expertis och inte i tillräcklig utsträckning ingår i högre utbildningsprogram, vilket leder till brist på kvalificerade tillgänglighetsexperter inom den offentliga och privata sektorn på alla områden. Parlamentet betonar att centrumet bör stödja medlemsstaterna i utarbetandet av särskilda utbildningsprogram för tillgänglighetsrelaterade frågor och tillhandahålla utbildning för yrkesverksamma personer, EU-tjänstemän och nationella offentliga tjänstemän samt berörda parter och rättighetshavare i syfte att öka medvetenheten om dessa frågor.

| 16. | Europaparlamentet beklagar att standardiseringssystemet inte i tillräcklig utsträckning gör det möjligt för personer med funktionsnedsättning och deras representativa organisationer att delta i europeiska och nationella standardiseringsorgans verksamhet på lika villkor som andra berörda parter vid utarbetandet av tillgänglighetsstandarder. Parlamentet efterlyser därför en bättre representation inom standardiseringssystemet och en balanserad representation bland utsedda experter, för att garantera ett rättvist resultat av unionens lagstiftning och standarder för tillgänglighet. Parlamentet anser att centrumet bör spela en viktig roll i standardiseringssystemet och att det skulle kunna bistå kommissionen med sakkunskap när kommissionen deltar i standardiseringskommittéernas arbete, bland annat genom rådgivning från standardiseringsexperter från organisationer som företräder personer med funktionsnedsättning, och om möjligt bistå kommissionen vid utarbetandet av tekniska specifikationer och begäranden om europeiska standarder och standardiseringsprodukter i enlighet med förordning (EU) nr 1025/2012 (19), bland annat genom att involvera alla relevanta intressenter och rättighetshavare. Parlamentet anser att centrumets deltagande skulle innebära tydliga fördelar för personer med funktionsnedsättning när det gäller rörligheten inom EU och ge dem möjlighet att utöva sin rätt att arbeta, bo och resa fritt. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet beklagar att standardiseringssystemet inte i tillräcklig utsträckning gör det möjligt för personer med funktionsnedsättning och deras representativa organisationer att delta i europeiska och nationella standardiseringsorgans verksamhet på lika villkor som andra berörda parter vid utarbetandet av tillgänglighetsstandarder. Parlamentet efterlyser därför en bättre representation inom standardiseringssystemet och en balanserad representation bland utsedda experter, för att garantera ett rättvist resultat av unionens lagstiftning och standarder för tillgänglighet. Parlamentet anser att centrumet bör spela en viktig roll i standardiseringssystemet och att det skulle kunna bistå kommissionen med sakkunskap när kommissionen deltar i standardiseringskommittéernas arbete, bland annat genom rådgivning från standardiseringsexperter från organisationer som företräder personer med funktionsnedsättning, och om möjligt bistå kommissionen vid utarbetandet av tekniska specifikationer och begäranden om europeiska standarder och standardiseringsprodukter i enlighet med förordning (EU) nr 1025/2012 (19

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en bedömning senast fem år efter centrumets inrättande för att utvärdera dess effektivitet och mervärde när det gäller att stärka tillgänglighetsstrategierna inom EU. Parlamentet understryker att kommissionen på grundval av denna bedömning bör vidta lämpliga åtgärder för att uppdatera och förbättra centrumet, bland annat genom att utvärdera möjligheten att inrätta en byrå om de mål som anges i dess mandat inte uppnås. Parlamentet uppmanar kommissionen att övervaka centrumets arbete och dess resultat genom årliga rapporter som ska läggas fram för parlamentet. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en bedömning senast fem år efter centrumets inrättande för att utvärdera dess effektivitet och mervärde när det gäller att stärka tillgänglighetsstrategierna inom EU. Parlamentet understryker att kommissionen på grundval av denna bedömning bör vidta lämpliga åtgärder för att uppdatera och förbättra centrumet, bland annat genom att utvärdera möjligheten att inrätta en byrå om de mål som anges i dess mandat inte uppnås. Parlamentet uppmanar kommissionen att övervaka centrumets arbete och dess resultat genom årliga rapporter som ska läggas fram för parlamentet.

o

o o

| 18. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaterna. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaterna.

---

(1)  EUT L 23, 27.1.2010, s. 35.

1

(2)  EUT C 340, 15.12.2010, s. 11.

2

(3)  EUT C 137 E, 27.5.2010, s. 68.

3

(4)  EUT C 362, 8.9.2021, s. 8.

4

(5)  EUT L 172, 17.5.2021, s. 1.

5

(6)  EUT L 151, 7.6.2019, s. 70.

6

(7)  EUT L 327, 2.12.2016, s. 1.

7

(8)  EUT L 321, 17.12.2018, s. 36.

8

(9)  EUT L 115, 13.4.2022, s. 1.

9

(10)  EUT L 95, 15.4.2010, s. 1.

10

(11)  EUT L 94, 28.3.2014, s. 65.

11

(12)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 11.

12

(13)  EUT L 48, 21.2.2018, s. 1.

13

(14)  EUT L 55, 28.2.2011, s. 1.

14

(15)  EUT L 334, 17.12.2010, s. 1.

15

(16)  EUT L 204, 26.7.2006, s. 1.

16

(17)  EUT L 46, 17.2.2004, s. 1.

17

(18)  EUT L 356, 12.12.2014, s. 110.

18

(19)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1025/2012 av den 25 oktober 2012 om europeisk standardisering (EUT L 316, 14.11.2012, s. 12).

19

---

Onsdagen, 5 oktober 2022

| 14.4.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 132/29 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 132/29

---

P9_TA(2022)0343

Situationen för romer som lever i bosättningar i EU

Europaparlamentets resolution av den 5 oktober 2022 om situationen för romer som lever i bosättningar i EU (2022/2662(RSP))

(2023/C 132/04)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av den europeiska sociala stadgan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska sociala stadgan,

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av Europarådets rättsliga ram för skydd av minoriteter, rättspraxis från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna, särskilt avseende uppenbart diskriminerande praxis att segregera romska barn inom utbildning, samt domstolens rättspraxis, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets rättsliga ram för skydd av minoriteter, rättspraxis från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna, särskilt avseende uppenbart diskriminerande praxis att segregera romska barn inom utbildning, samt domstolens rättspraxis,

| — | med beaktande av rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (1) (direktivet om likabehandling oavsett ras), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2000/43/EG av den 29 juni 2000 om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung (1) (direktivet om likabehandling oavsett ras),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall och om upphävande av vissa direktiv (3) (ramdirektivet om avfall), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall och om upphävande av vissa direktiv (3) (ramdirektivet om avfall),

| — | med beaktande av rådets rambeslut 2008/913/RIF av den 28 november 2008 om bekämpande av vissa former av och uttryck för rasism och främlingsfientlighet enligt strafflagstiftningen (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rambeslut 2008/913/RIF av den 28 november 2008 om bekämpande av vissa former av och uttryck för rasism och främlingsfientlighet enligt strafflagstiftningen (4),

| — | med beaktande av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling,

| — | med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter och kommissionens meddelande av den 4 mars 2021Handlingsplan för den europeiska pelaren för sociala rättigheter (COM(2021)0102), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter och kommissionens meddelande av den 4 mars 2021Handlingsplan för den europeiska pelaren för sociala rättigheter (COM(2021)0102),

| — | med beaktande av sin resolution av den 18 februari 2011 om EU-strategin för integrering av romer (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 18 februari 2011 om EU-strategin för integrering av romer (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 december 2013 om könsaspekter på EU-ramen för nationella strategier för integrering av romer (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 december 2013 om könsaspekter på EU-ramen för nationella strategier för integrering av romer (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 februari 2019 om behovet av en förstärkt strategisk EU-ram för nationella strategier för integrering av romer efter 2020 och kraftfullare åtgärder mot antiziganism (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 februari 2019 om behovet av en förstärkt strategisk EU-ram för nationella strategier för integrering av romer efter 2020 och kraftfullare åtgärder mot antiziganism (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 18 juni 2020 om EU:s handikappstrategi efter 2020 (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 18 juni 2020 om EU:s handikappstrategi efter 2020 (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 september 2020 om genomförandet av de nationella strategierna för integrering av romer: bekämpning av negativa attityder gentemot människor med romsk bakgrund i Europa (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 september 2020 om genomförandet av de nationella strategierna för integrering av romer: bekämpning av negativa attityder gentemot människor med romsk bakgrund i Europa (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2021 om tillgången till anständig och rimligt prissatt bostad för alla (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2021 om tillgången till anständig och rimligt prissatt bostad för alla (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 mars 2021 om barns rättigheter mot bakgrund av kommissionens strategi för barns rättigheter (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 mars 2021 om barns rättigheter mot bakgrund av kommissionens strategi för barns rättigheter (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 april 2022 om EU:s skydd av barn och ungdomar som flyr på grund av kriget i Ukraina (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 april 2022 om EU:s skydd av barn och ungdomar som flyr på grund av kriget i Ukraina (12),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 4 december 2018Rapport om utvärderingen av EU-ramen för nationella strategier för integrering av romer fram till 2020 (COM(2018)0785), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 4 december 2018Rapport om utvärderingen av EU-ramen för nationella strategier för integrering av romer fram till 2020 (COM(2018)0785),

| — | med beaktande av undersökningen Second European Union Minorities and Discrimination Survey (EU-MIDIS II) från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA), |
| --- | --- |

—

med beaktande av undersökningen Second European Union Minorities and Discrimination Survey (EU-MIDIS II) från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA),

| — | med beaktande av FRA:s rapport Monitoring framework for an EU Roma Strategic Framework for Equality, Inclusion and Participation, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FRA:s rapport Monitoring framework for an EU Roma Strategic Framework for Equality, Inclusion and Participation,

| — | med beaktande av FRA:s bulletin av den 29 september 2020Coronavirus pandemic in the EU – Impact on Roma and Travellers, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FRA:s bulletin av den 29 september 2020Coronavirus pandemic in the EU – Impact on Roma and Travellers,

| — | med beaktande av uttalandet från Feantsa (European Federation of National Organisations Working with the Homeless) av den 26 oktober 2020The Housing Situation for Roma in the EU Remains Difficult, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från Feantsa (European Federation of National Organisations Working with the Homeless) av den 26 oktober 2020The Housing Situation for Roma in the EU Remains Difficult,

| — | med beaktande av briefing av den 10 mars 2022 från European Network on Statelessness Stateless people and people at risk of statelessness forcibly displaced from Ukraine, |
| --- | --- |

—

med beaktande av briefing av den 10 mars 2022 från European Network on Statelessness Stateless people and people at risk of statelessness forcibly displaced from Ukraine,

| — | med beaktande av Unicefs ståndpunktsdokument från juni 2012 The Right of Roma Children to Education, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Unicefs ståndpunktsdokument från juni 2012 The Right of Roma Children to Education,

| — | med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 14/2016 av den 28 juni 2016EU:s politiska initiativ och ekonomiska stöd till integrering av romer: stora framsteg har gjorts under det senaste årtiondet, men det krävs ytterligare ansträngningar på fältet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 14/2016 av den 28 juni 2016EU:s politiska initiativ och ekonomiska stöd till integrering av romer: stora framsteg har gjorts under det senaste årtiondet, men det krävs ytterligare ansträngningar på fältet,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 september 2020En jämlikhetsunion: EU:s handlingsplan mot rasism 2020–2025 (COM(2020)0565), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 september 2020En jämlikhetsunion: EU:s handlingsplan mot rasism 2020–2025 (COM(2020)0565),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 oktober 2020En jämlikhetsunion: EU:s strategiska ram för romers jämlikhet, inkludering och deltagande (COM(2020)0620), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 oktober 2020En jämlikhetsunion: EU:s strategiska ram för romers jämlikhet, inkludering och deltagande (COM(2020)0620),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 november 2020Handlingsplan för integration och inkludering (COM(2020)0758), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 november 2020Handlingsplan för integration och inkludering (COM(2020)0758),

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 12 mars 2021 om romers jämlikhet, inkludering och delaktighet (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 12 mars 2021 om romers jämlikhet, inkludering och delaktighet (13),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 mars 2021EU:s strategi för barnets rättigheter (COM(2021)0142), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 mars 2021EU:s strategi för barnets rättigheter (COM(2021)0142),

| — | med beaktande av rådets rekommendation (EU) 2021/1004 av den 14 juni 2021 om inrättande av en europeisk barngaranti (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation (EU) 2021/1004 av den 14 juni 2021 om inrättande av en europeisk barngaranti (14),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 5 mars 2020En jämlikhetsunion: jämställdhetsstrategi för 2020–2025 (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 5 mars 2020En jämlikhetsunion: jämställdhetsstrategi för 2020–2025 (COM(2020)0152),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2021En jämlikhetsunion: EU:s strategi för rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2021–2030 (COM(2021)0101), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2021En jämlikhetsunion: EU:s strategi för rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2021–2030 (COM(2021)0101),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådets direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning (COM(2008)0426), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådets direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning (COM(2008)0426),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2001/55/EG av den 20 juli 2001 om miniminormer för att ge tillfälligt skydd vid massiv tillströmning av fördrivna personer och om åtgärder för att främja en balans mellan medlemsstaternas insatser för att ta emot dessa personer och bära följderna av detta (15) (direktivet om tillfälligt skydd), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2001/55/EG av den 20 juli 2001 om miniminormer för att ge tillfälligt skydd vid massiv tillströmning av fördrivna personer och om åtgärder för att främja en balans mellan medlemsstaternas insatser för att ta emot dessa personer och bära följderna av detta (15) (direktivet om tillfälligt skydd),

| — | med beaktande av frågorna till rådet och kommissionen om situationen för romer som lever i bosättningar i EU (O-000022/2022 – B9-0018/2022 och O-000023/2022 – B9-0019/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågorna till rådet och kommissionen om situationen för romer som lever i bosättningar i EU (O-000022/2022 – B9-0018/2022 och O-000023/2022 – B9-0019/2022),

| — | med beaktande av artiklarna 136.5 och 132.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 136.5 och 132.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, och av följande skäl:

| A. | EU:s värden frodas i ett samhälle som respekterar mångfald, pluralism, icke-diskriminering, tolerans, rättvisa, solidaritet och jämställdhet mellan kvinnor och män. Medlemsstaterna har ett särskilt ansvar att säkerställa dessa värden för alla, inklusive romer. |
| --- | --- |

A.

EU:s värden frodas i ett samhälle som respekterar mångfald, pluralism, icke-diskriminering, tolerans, rättvisa, solidaritet och jämställdhet mellan kvinnor och män. Medlemsstaterna har ett särskilt ansvar att säkerställa dessa värden för alla, inklusive romer.

| B. | Romer är ett samlingsbegrepp som omfattar en lång rad olika folk av romskt ursprung, såsom romer, sinter, kalé, romanichal och boyash/rudari. Det omfattar även sådana grupper som ashkali, egyptier, yenish, dom, lom, rom och abdal, samt resandegrupper, inbegripet etniska resande eller dem som benämns med det administrativa begreppet gens du voyage, samt personer som identifierar sig som zigenare, utan att deras särdrag förnekas. |
| --- | --- |

B.

Romer är ett samlingsbegrepp som omfattar en lång rad olika folk av romskt ursprung, såsom romer, sinter, kalé, romanichal och boyash/rudari. Det omfattar även sådana grupper som ashkali, egyptier, yenish, dom, lom, rom och abdal, samt resandegrupper, inbegripet etniska resande eller dem som benämns med det administrativa begreppet gens du voyage, samt personer som identifierar sig som zigenare, utan att deras särdrag förnekas.

| C. | Romerna är Europas största etniska minoritet. Oacceptabelt många romer i Europa lever fortfarande i fattigdom och social utestängning, under ytterst otrygga, osäkra och överbefolkade levnadsvillkor i segregerade områden på landsbygden och i städerna. Frågan om romer som lever i bosättningar är inte begränsad till ett enskilt land och utgör därför ett europeiskt problem och måste behandlas som sådant. Geografisk segregation utgör en viktig orsak till, och är ömsesidigt förstärkande med, ojämlik tillgång till hälso- och sjukvård, tidig barnomsorg och utbildning, sysselsättning och grundläggande tjänster, inbegripet tillgång till vägar, vattenförsörjning, sanitet och avlopp, el och avfallshämtning. Geografisk segregation har inte bara fysiska och ekonomiska konsekvenser, utan även psykologiska och sociologiska, för både enskilda personer och grupper. Den generationsöverskridande fattigdomen i romska bosättningar är av socioekonomisk karaktär och har allvarliga konsekvenser för romernas fysiska och mentala hälsa och välbefinnande, möjligheter i livet och åtnjutande av grundläggande mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

C.

Romerna är Europas största etniska minoritet. Oacceptabelt många romer i Europa lever fortfarande i fattigdom och social utestängning, under ytterst otrygga, osäkra och överbefolkade levnadsvillkor i segregerade områden på landsbygden och i städerna. Frågan om romer som lever i bosättningar är inte begränsad till ett enskilt land och utgör därför ett europeiskt problem och måste behandlas som sådant. Geografisk segregation utgör en viktig orsak till, och är ömsesidigt förstärkande med, ojämlik tillgång till hälso- och sjukvård, tidig barnomsorg och utbildning, sysselsättning och grundläggande tjänster, inbegripet tillgång till vägar, vattenförsörjning, sanitet och avlopp, el och avfallshämtning. Geografisk segregation har inte bara fysiska och ekonomiska konsekvenser, utan även psykologiska och sociologiska, för både enskilda personer och grupper. Den generationsöverskridande fattigdomen i romska bosättningar är av socioekonomisk karaktär och har allvarliga konsekvenser för romernas fysiska och mentala hälsa och välbefinnande, möjligheter i livet och åtnjutande av grundläggande mänskliga rättigheter.

| D. | Romer är utsatta för högre grad av låg arbetsintensitet, otrygg anställning och arbetslöshet, och befinner sig ofta i atypiska eller otrygga anställningssituationer, som hindrar dem från att kunna ta del av arbetslöshetssystem och pensionsrätter. Romer saknar anställningsnätverk och utsätts för diskriminering i tillträdet till arbetsmarknaden och på arbetsplatsen, och är dessutom koncentrerade till socioekonomiskt missgynnade regioner. De sex miljoner romer som bor i EU utgör en betydande och växande del av dess befolkning och har en enorm potential som endast kan tillvaratas om deras situation när det gäller sysselsättning och social integrering förbättras. |
| --- | --- |

D.

Romer är utsatta för högre grad av låg arbetsintensitet, otrygg anställning och arbetslöshet, och befinner sig ofta i atypiska eller otrygga anställningssituationer, som hindrar dem från att kunna ta del av arbetslöshetssystem och pensionsrätter. Romer saknar anställningsnätverk och utsätts för diskriminering i tillträdet till arbetsmarknaden och på arbetsplatsen, och är dessutom koncentrerade till socioekonomiskt missgynnade regioner. De sex miljoner romer som bor i EU utgör en betydande och växande del av dess befolkning och har en enorm potential som endast kan tillvaratas om deras situation när det gäller sysselsättning och social integrering förbättras.

| E. | Enligt EU-Midis II uppgav endast en av fyra romer i åldern 16 år eller äldre sig vara anställd eller egenföretagare som huvudsaklig sysselsättning, och romska kvinnor uppgav en mycket lägre sysselsättningsgrad än romska män – 16 % jämfört med 34 %. Situationen bland unga romer var särskilt oroväckande, med en genomsnittlig andel på 63 % som varken arbetar eller studerar, jämfört med EU-genomsnittet bland unga på 12 %. Resultaten för denna åldersgrupp visade också att det finns en betydande könsklyfta, då 72 % av unga romska kvinnor klassas som att de varken arbetar eller studerar, jämfört med 55 % bland unga romska män. Detta står i skarp kontrast till den övriga befolkningen (35 %). Så många som 80 % av romerna uppgavs leva under sitt respektive lands gräns för fattigdomsrisk. Var tredje romsk person bodde i en bostad utan kranvatten och en av tio personer saknade el i sin bostad. Vart tredje romskt barn upplevde att en av deras familjemedlemmar gick till sängs hungrig minst en gång per månad och nästan hälften av romerna i åldern 6–24 år gick inte i skolan. |
| --- | --- |

E.

Enligt EU-Midis II uppgav endast en av fyra romer i åldern 16 år eller äldre sig vara anställd eller egenföretagare som huvudsaklig sysselsättning, och romska kvinnor uppgav en mycket lägre sysselsättningsgrad än romska män – 16 % jämfört med 34 %. Situationen bland unga romer var särskilt oroväckande, med en genomsnittlig andel på 63 % som varken arbetar eller studerar, jämfört med EU-genomsnittet bland unga på 12 %. Resultaten för denna åldersgrupp visade också att det finns en betydande könsklyfta, då 72 % av unga romska kvinnor klassas som att de varken arbetar eller studerar, jämfört med 55 % bland unga romska män. Detta står i skarp kontrast till den övriga befolkningen (35 %). Så många som 80 % av romerna uppgavs leva under sitt respektive lands gräns för fattigdomsrisk. Var tredje romsk person bodde i en bostad utan kranvatten och en av tio personer saknade el i sin bostad. Vart tredje romskt barn upplevde att en av deras familjemedlemmar gick till sängs hungrig minst en gång per månad och nästan hälften av romerna i åldern 6–24 år gick inte i skolan.

| F. | Brist på betydande politiska åtgärder eller investeringar, begränsad tillgänglighet och låg kvalitet hos sociala bostäder, diskriminering på bostadsmarknaden och segregation innebär att klyftan mellan romer och icke-romer när det gäller tillgång till bostäder förblir i stort sett oförändrad (16). |
| --- | --- |

F.

Brist på betydande politiska åtgärder eller investeringar, begränsad tillgänglighet och låg kvalitet hos sociala bostäder, diskriminering på bostadsmarknaden och segregation innebär att klyftan mellan romer och icke-romer när det gäller tillgång till bostäder förblir i stort sett oförändrad (16).

| G. | Romer som lever i bosättningar bör ha tillgång till en anständig bostad som är åtkomlig, rimligt prissatt, säker ur miljö- och hälsosynpunkt och icke-segregerad. |
| --- | --- |

G.

Romer som lever i bosättningar bör ha tillgång till en anständig bostad som är åtkomlig, rimligt prissatt, säker ur miljö- och hälsosynpunkt och icke-segregerad.

| H. | En djupt rotad strukturell och institutionell antiziganism förekommer fortfarande på alla samhällsnivåer i EU och utgör ett stort hinder för romer att till fullo åtnjuta sina grundläggande rättigheter som EU-medborgare på alla plan i livet, inbegripet sysselsättning, bostäder, utbildning, hälso- och sjukvård, omsorg, socialt skydd och andra viktiga offentliga tjänster. 41 % av romerna i de nio EU-medlemsstater som undersöktes inom ramen för EU-Midis II kände sig diskriminerade på grund av sin romska bakgrund inom minst ett område i sitt dagliga liv, exempelvis arbetssökande, arbete, boende, hälsa och utbildning. Integreringen av romer kräver lyhördhet för lokala sammanhang, inbördes etnisk och socioekonomisk mångfald bland romer och hinder för social rörlighet samt intersektionella former av diskriminering, särskilt med avseende på kön, ålder och funktionsnedsättning. Jämställdhet mellan kvinnor och män och situationen för romska barn och ungdomar är två viktiga insatsområden för social integrering av romer som har ägnats otillräcklig uppmärksamhet både på EU-nivå och nationell nivå. |
| --- | --- |

H.

En djupt rotad strukturell och institutionell antiziganism förekommer fortfarande på alla samhällsnivåer i EU och utgör ett stort hinder för romer att till fullo åtnjuta sina grundläggande rättigheter som EU-medborgare på alla plan i livet, inbegripet sysselsättning, bostäder, utbildning, hälso- och sjukvård, omsorg, socialt skydd och andra viktiga offentliga tjänster. 41 % av romerna i de nio EU-medlemsstater som undersöktes inom ramen för EU-Midis II kände sig diskriminerade på grund av sin romska bakgrund inom minst ett område i sitt dagliga liv, exempelvis arbetssökande, arbete, boende, hälsa och utbildning. Integreringen av romer kräver lyhördhet för lokala sammanhang, inbördes etnisk och socioekonomisk mångfald bland romer och hinder för social rörlighet samt intersektionella former av diskriminering, särskilt med avseende på kön, ålder och funktionsnedsättning. Jämställdhet mellan kvinnor och män och situationen för romska barn och ungdomar är två viktiga insatsområden för social integrering av romer som har ägnats otillräcklig uppmärksamhet både på EU-nivå och nationell nivå.

| I. | Situationen i romska bosättningar strider mot de mänskliga och grundläggande rättigheterna enligt EU-fördragen, den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna, EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna, den europeiska sociala stadgan, FN:s konvention om barnets rättigheter och den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter samt de principer som erkänns i den europeiska pelaren för sociala rättigheter. Det är djupt oroande att dessa rättigheter inte respekteras i praktiken när det gäller romer som lever i bosättningar. |
| --- | --- |

I.

Situationen i romska bosättningar strider mot de mänskliga och grundläggande rättigheterna enligt EU-fördragen, den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna, EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna, den europeiska sociala stadgan, FN:s konvention om barnets rättigheter och den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter samt de principer som erkänns i den europeiska pelaren för sociala rättigheter. Det är djupt oroande att dessa rättigheter inte respekteras i praktiken när det gäller romer som lever i bosättningar.

| J. | Den onda cirkeln med generationsöverskridande fattigdom i marginaliserade romska bosättningar är ett komplext fenomen som måste hanteras horisontellt inom olika sammankopplade politikområden, på ett heltäckande sätt och i nära samarbete med alla berörda parter. Effektiva lösningar kräver fullt engagemang på såväl EU-nivå som nationell, regional och lokal nivå, i samarbete med initiativ inom civilsamhället, inbegripet välgörenhetsorganisationer och kyrkobaserade organisationer, arbetsmarknadens parter och privata aktörer, och att man lär av bästa praxis och innovativa lösningar i de olika medlemsstaterna och reproducerar dessa i bredare skala. |
| --- | --- |

J.

Den onda cirkeln med generationsöverskridande fattigdom i marginaliserade romska bosättningar är ett komplext fenomen som måste hanteras horisontellt inom olika sammankopplade politikområden, på ett heltäckande sätt och i nära samarbete med alla berörda parter. Effektiva lösningar kräver fullt engagemang på såväl EU-nivå som nationell, regional och lokal nivå, i samarbete med initiativ inom civilsamhället, inbegripet välgörenhetsorganisationer och kyrkobaserade organisationer, arbetsmarknadens parter och privata aktörer, och att man lär av bästa praxis och innovativa lösningar i de olika medlemsstaterna och reproducerar dessa i bredare skala.

| K. | Många lokala och regionala myndigheter och företrädare för civilsamhället har under lång tid arbetat aktivt med romer som lever i bosättningar, med beprövade och innovativa metoder och projekt, men utnyttjar ofta inte de tillgängliga europeiska struktur- och investeringsfonderna eftersom förfarandena är mycket betungande och komplicerade. De vanligaste hindren för utnyttjande av de europeiska struktur- och investeringsfonderna som identifierats är frånvaro av en partnerskapsstrategi; sen ersättning vid betalningsansökningar; det faktum att utbetalning av medel från de europeiska struktur- och investeringsfonderna till stödmottagaren oftast sker på basis av ett ersättningssystem, vilket gör stödmottagaren beroende av egna medel; utdragna och upprepade kontroller av offentlig upphandling; bristande samstämmighet mellan resultaten av kontrollerna, med följd att stödmottagarna får skulden för misstag som kan medföra krav på att medel återbetalas, vilket innebär risk för omfördelning av resurser från andra områden eller till och med insolvens; det faktum att kontrollanter från förvaltande eller mellanliggande myndigheter brister i sitt engagemang och samarbete med stödmottagarna under upphandlingsprocessen; och fastställande av godtyckliga gränser och krav för olika aspekter av projekt. |
| --- | --- |

K.

Många lokala och regionala myndigheter och företrädare för civilsamhället har under lång tid arbetat aktivt med romer som lever i bosättningar, med beprövade och innovativa metoder och projekt, men utnyttjar ofta inte de tillgängliga europeiska struktur- och investeringsfonderna eftersom förfarandena är mycket betungande och komplicerade. De vanligaste hindren för utnyttjande av de europeiska struktur- och investeringsfonderna som identifierats är frånvaro av en partnerskapsstrategi; sen ersättning vid betalningsansökningar; det faktum att utbetalning av medel från de europeiska struktur- och investeringsfonderna till stödmottagaren oftast sker på basis av ett ersättningssystem, vilket gör stödmottagaren beroende av egna medel; utdragna och upprepade kontroller av offentlig upphandling; bristande samstämmighet mellan resultaten av kontrollerna, med följd att stödmottagarna får skulden för misstag som kan medföra krav på att medel återbetalas, vilket innebär risk för omfördelning av resurser från andra områden eller till och med insolvens; det faktum att kontrollanter från förvaltande eller mellanliggande myndigheter brister i sitt engagemang och samarbete med stödmottagarna under upphandlingsprocessen; och fastställande av godtyckliga gränser och krav för olika aspekter av projekt.

| L. | Romer möter oproportionellt stora hinder när det gäller tillgång till hälso- och sjukvård, vilka förvärras av avsaknad av försäkring eller personliga identitetshandlingar, och utsätts för diskriminering av hälso- och sjukvårdspersonal och segregation inom hälso- och sjukvårdsinrättningar. Bestående hälsorelaterad ojämlikhet, däribland den särskilda påverkan på hälsan av geografisk segregation och överbefolkade bostäder, försätter romer i en sårbar position. |
| --- | --- |

L.

Romer möter oproportionellt stora hinder när det gäller tillgång till hälso- och sjukvård, vilka förvärras av avsaknad av försäkring eller personliga identitetshandlingar, och utsätts för diskriminering av hälso- och sjukvårdspersonal och segregation inom hälso- och sjukvårdsinrättningar. Bestående hälsorelaterad ojämlikhet, däribland den särskilda påverkan på hälsan av geografisk segregation och överbefolkade bostäder, försätter romer i en sårbar position.

| M. | Alla de 27 medlemsstaterna har förpliktat sig att arbeta för att få ett slut på hemlösheten senast 2030 genom att underteckna Lissabonförklaringen från juni 2020 och inrätta den europeiska plattformen för åtgärder mot hemlöshet, som har som mål att främja politik baserad på en personinriktad, bostadsledd och integrerad strategi. |
| --- | --- |

M.

Alla de 27 medlemsstaterna har förpliktat sig att arbeta för att få ett slut på hemlösheten senast 2030 genom att underteckna Lissabonförklaringen från juni 2020 och inrätta den europeiska plattformen för åtgärder mot hemlöshet, som har som mål att främja politik baserad på en personinriktad, bostadsledd och integrerad strategi.

| N. | EU ger betydande ekonomiskt stöd till åtgärder för social integrering, däribland åtgärder för att främja integrering av romer, särskilt de mest missgynnade. Medlemsstaternas planeringsdokument tyder på att 1,5 miljarder EUR öronmärktes för socioekonomisk integrering av utsatta grupper av individer under programperioden 2014–2020 (17). |
| --- | --- |

N.

EU ger betydande ekonomiskt stöd till åtgärder för social integrering, däribland åtgärder för att främja integrering av romer, särskilt de mest missgynnade. Medlemsstaternas planeringsdokument tyder på att 1,5 miljarder EUR öronmärktes för socioekonomisk integrering av utsatta grupper av individer under programperioden 2014–2020 (17).

| O. | Det finns en bestående klyfta mellan den romska och den icke-romska befolkningen på alla utbildningsnivåer. År 2018 deltog endast 53 % av romska barn i åldern 4–6 i förskoleverksamhet enligt EU-Midis II. Det förekommer omfattande segregation av romska elever i skolor trots förbudet i lag mot sådan praxis och dess oförenlighet med rättspraxis från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna. Sådan utbildningssegregation yttrar sig vanligen på tre olika sätt, nämligen att oproportionellt många romska barn går i ”specialskolor” för barn med intellektuell funktionsnedsättning, att det finns segregerade klasser eller sektioner för romska elever inom ”blandade” skolor och att det allmänt förekommer ”gettoskolor”. Romska barn möter ytterligare hinder för lika deltagande i utbildning, inbegripet underlåtenhet att täcka kostnaderna i samband med utbildning (inklusive förskoleverksamhet och barnomsorg), geografisk segregation, brist på inrättningar för barnomsorg i närheten eller ojämlik eller ingen tillgång till online- och/eller distansundervisning. Fattigdom och brist på tillgång till grundläggande tjänster har stor påverkan på barns fysiska, mentala och känslomässiga utveckling och ökar deras risk att komma efter i alla aspekter av vuxenlivet. |
| --- | --- |

O.

Det finns en bestående klyfta mellan den romska och den icke-romska befolkningen på alla utbildningsnivåer. År 2018 deltog endast 53 % av romska barn i åldern 4–6 i förskoleverksamhet enligt EU-Midis II. Det förekommer omfattande segregation av romska elever i skolor trots förbudet i lag mot sådan praxis och dess oförenlighet med rättspraxis från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna. Sådan utbildningssegregation yttrar sig vanligen på tre olika sätt, nämligen att oproportionellt många romska barn går i ”specialskolor” för barn med intellektuell funktionsnedsättning, att det finns segregerade klasser eller sektioner för romska elever inom ”blandade” skolor och att det allmänt förekommer ”gettoskolor”. Romska barn möter ytterligare hinder för lika deltagande i utbildning, inbegripet underlåtenhet att täcka kostnaderna i samband med utbildning (inklusive förskoleverksamhet och barnomsorg), geografisk segregation, brist på inrättningar för barnomsorg i närheten eller ojämlik eller ingen tillgång till online- och/eller distansundervisning. Fattigdom och brist på tillgång till grundläggande tjänster har stor påverkan på barns fysiska, mentala och känslomässiga utveckling och ökar deras risk att komma efter i alla aspekter av vuxenlivet.

| P. | Låg närvaro i förskolan är en avgörande faktor för förtida skolavhopp bland romer, som förvärras ytterligare av sen skolstart och oregelbunden närvaro i skolan. Tidiga skolavhopp sker främst i övergången mellan skoltyper. Deltagandet i sekundär utbildning hindras av faktorer som resor, bostadssegregation samt dåligt fungerande vägledningstjänster. Utbildningsklyftorna förvärras ytterligare av den växande digitala klyftan mellan romska och icke-romska barn. |
| --- | --- |

P.

Låg närvaro i förskolan är en avgörande faktor för förtida skolavhopp bland romer, som förvärras ytterligare av sen skolstart och oregelbunden närvaro i skolan. Tidiga skolavhopp sker främst i övergången mellan skoltyper. Deltagandet i sekundär utbildning hindras av faktorer som resor, bostadssegregation samt dåligt fungerande vägledningstjänster. Utbildningsklyftorna förvärras ytterligare av den växande digitala klyftan mellan romska och icke-romska barn.

| Q. | Under pandemin löpte romer högre risk att smittas av covid-19 på grund av djup hälsorelaterad och social ojämlikhet, och de drabbades oproportionellt hårt av åtgärder som vidtogs för att stoppa viruset. Negativa sociala och ekonomiska konsekvenser av pandemin har varit särskilt skadliga för den romska befolkningen i EU på grund av att höga andelar romer är involverade i den informella ekonomin och säsongsarbete och på grund av bristen på åtgärder som anpassats efter deras särskilda situation i politiken för att mildra konsekvenserna av hälsokrisen. Pandemin gav upphov till offentligt skuldbeläggande och hatpropaganda mot romer. Den hälsorelaterade nödsituationen har åter avslöjat en avgörande diskrepans mellan omfattningen av behov på lokal nivå och kapaciteten att hantera dem och belyst behovet av omedelbara och långsiktiga politiska åtgärder, särskilt på områdena sysselsättning, utbildning och bostäder (18). |
| --- | --- |

Q.

Under pandemin löpte romer högre risk att smittas av covid-19 på grund av djup hälsorelaterad och social ojämlikhet, och de drabbades oproportionellt hårt av åtgärder som vidtogs för att stoppa viruset. Negativa sociala och ekonomiska konsekvenser av pandemin har varit särskilt skadliga för den romska befolkningen i EU på grund av att höga andelar romer är involverade i den informella ekonomin och säsongsarbete och på grund av bristen på åtgärder som anpassats efter deras särskilda situation i politiken för att mildra konsekvenserna av hälsokrisen. Pandemin gav upphov till offentligt skuldbeläggande och hatpropaganda mot romer. Den hälsorelaterade nödsituationen har åter avslöjat en avgörande diskrepans mellan omfattningen av behov på lokal nivå och kapaciteten att hantera dem och belyst behovet av omedelbara och långsiktiga politiska åtgärder, särskilt på områdena sysselsättning, utbildning och bostäder (18).

| R. | Insamling av jämlikhetsdata avser insamling av alla typer av disaggregerade data som används för att bedöma en jämförbar situation för specifika grupper som löper risk att drabbas av diskriminering, utforma offentlig politik som bidrar till att främja jämlikhet och bedöma dess genomförande, på grundval av fakta och inte bara antaganden. Planering, genomförande, övervakning och utvärdering av EU-åtgärder och nationella åtgärder för social integrering av romer har försvårats av bristen på omfattande kvalitetsdata uppdelade efter etnicitet. |
| --- | --- |

R.

Insamling av jämlikhetsdata avser insamling av alla typer av disaggregerade data som används för att bedöma en jämförbar situation för specifika grupper som löper risk att drabbas av diskriminering, utforma offentlig politik som bidrar till att främja jämlikhet och bedöma dess genomförande, på grundval av fakta och inte bara antaganden. Planering, genomförande, övervakning och utvärdering av EU-åtgärder och nationella åtgärder för social integrering av romer har försvårats av bristen på omfattande kvalitetsdata uppdelade efter etnicitet.

| S. | Många romer lever i områden där de i oproportionellt hög grad exponeras för miljöförstörelse och föroreningar från soptippar och deponier eller kontaminerade platser och saknar tillgång till grundläggande miljötjänster och samhällsservice. |
| --- | --- |

S.

Många romer lever i områden där de i oproportionellt hög grad exponeras för miljöförstörelse och föroreningar från soptippar och deponier eller kontaminerade platser och saknar tillgång till grundläggande miljötjänster och samhällsservice.

| T. | Romska kvinnor är föremål för flera olika och intersektionella former av diskriminering grundade på en kombination av deras etnicitet, kön och sociala status och för könsrelaterat våld, vilket var särskilt synligt under covid-19-pandemin. Jämställdhet mellan kvinnor och män måste säkerställas och främjas inom alla områden, bland annat när det gäller deltagande på arbetsmarknaden, anställningsvillkor, inbegripet löner, utbildning, och karriärbyte och avancemang. |
| --- | --- |

T.

Romska kvinnor är föremål för flera olika och intersektionella former av diskriminering grundade på en kombination av deras etnicitet, kön och sociala status och för könsrelaterat våld, vilket var särskilt synligt under covid-19-pandemin. Jämställdhet mellan kvinnor och män måste säkerställas och främjas inom alla områden, bland annat när det gäller deltagande på arbetsmarknaden, anställningsvillkor, inbegripet löner, utbildning, och karriärbyte och avancemang.

| U. | Omkring 10–20 % av de uppskattningsvis 400 000 romer som bor i Ukraina är statslösa eller riskerar statslöshet (19). Romska flyktingar som flyr kriget i Ukraina utan dokumentation som bekräftar deras ukrainska medborgarskap eller uppehållsstatus befinner sig i en särskilt sårbar situation. |
| --- | --- |

U.

Omkring 10–20 % av de uppskattningsvis 400 000 romer som bor i Ukraina är statslösa eller riskerar statslöshet (19). Romska flyktingar som flyr kriget i Ukraina utan dokumentation som bekräftar deras ukrainska medborgarskap eller uppehållsstatus befinner sig i en särskilt sårbar situation.

Behov av insatser på nationell nivå

| 1. | Europaparlamentet beklagar att det fortfarande finns människor i EU som saknar tillgång till säkra och anständiga bostäder, rent dricksvatten, el, sanitet, avlopp och avfallsanläggningar, utbildning, sysselsättning och hälso- och sjukvård och omsorgstjänster. Parlamentet är djupt oroat över den stora klyftan mellan förklaringarna och åtagandena om ett starkt socialt Europa och verkligheten på plats, också mot bakgrund av covid-19-pandemin, som belyste bristen på framsteg med att förbättra tillgången till grundläggande infrastruktur under den föregående programperioden. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att skyndsamt ta itu med situationen för romer som lever i bosättningar på ett heltäckande och effektivt sätt, genom lämpliga kort- och långsiktiga strategier med stöd av tillräcklig finansiering från EU och nationellt håll, i syfte att säkerställa att romerna i EU och dess grannländer inte blir lämnade på efterkälken. Parlamentet understryker att sådana katastrofala villkor, liksom de negativa psykologiska och sociologiska konsekvenserna av segregation, inte bara påverkar de personer som lever inom bosättningarna, utan även det bredare samhället. |
| --- | --- |

1.

Boende

| 2. | Europaparlamentet betonar att tillgång till anständiga, icke-segregerade bostäder är avgörande för att bryta den onda cirkeln av generationsöverskridande fattigdom och social utestängning. Parlamentet konstaterar att tillgången till bostäder är en förutsättning för mänsklig värdighet och nära förbunden med ett fullt åtnjutande av mänskliga rättigheter. Parlamentet konstaterar att covid-19-pandemin visade att dåliga bostadsförhållanden utgör en systemrisk för folkhälsosystemet och lägger en oproportionellt stor börda på romerna, särskilt romska kvinnor. Parlamentet upprepar sin uppmaning till medlemsstaterna att förhindra och hantera hemlöshet och ta itu med utestängningen från bostadsmarknaden genom långsiktiga lösningar såsom lämpliga sociala bostäder, program för hyra av bostäder till ett överkomligt pris och riktade bostadsbidrag som ingår i integrerade nationella strategier med fokus på bostadsledda strategier och ”bostad först”-strategier för att garantera medborgare faktisk lika tillgång till lämpliga icke-segregerade bostäder och nödvändiga tjänster utan diskriminering. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att förverkliga tanken om en lämplig bostad för alla, inbegripet romer, enligt FN:s definition (20). Parlamentet efterlyser att prioritet ges till strategier för att minska segregationen med hjälp av eller investering i integrerade sociala bostäder tillsammans med finansiering av tillgängliga sociala tjänster av hög kvalitet och socialt fältarbete av hög kvalitet som omfattar samråd med och deltagande av medlemmar av den romska befolkningsgruppen, som en väg för romerna att lämna bosättningarna. Parlamentet betonar användning av e-betalkort för att ta emot sociala förmåner i kombination med nödvändig digital infrastruktur som ett ytterligare verktyg för en sund ekonomisk förvaltning för romer som lever i bosättningar, för att säkerställa ett värdigt liv och möjlighet att utnyttja sådana förmåner för att få tillgång till ekonomiska resurser, exempelvis genom mikrolån. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att skyndsamt utforska möjligheten att använda sådana. Parlamentet betonar att e-betalkort kan utgöra en av lösningarna för att ta itu med socioekonomiska problem som hör samman med ocker, missbruk och spel i bosättningarna. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att många romska bosättningar är belägna på osäker, riskabel och olagligt ockuperad mark, vilket utgör ett avsevärt hinder för att hitta ett effektivt sätt att förbättra levnadsvillkoren för romer samt ett hinder för EU-investeringar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta itu med problemet på centraliserad, nationell nivå och samtidigt arbeta i nära samarbete med lokala och regionala myndigheter genom genomförande av bostadsrelaterade strategier, däribland strategier för sociala bostäder och innovativa strategier. |
| --- | --- |

3.

Utbildning

| 4. | Europaparlamentet betonar att förskoleutbildning har en avgörande roll för framgång i senare utbildningsstadier, för att erhålla anständig sysselsättning av god kvalitet och för att bryta den onda cirkeln av utsatthet. Parlamentet noterar den betydande skillnaden i deltagande i förskoleutbildning mellan romska och icke-romska barn och kopplingen mellan bostads- och utbildningssegregation, som är viktiga drivkrafter bakom skolavhopp. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta alla nödvändiga åtgärder för att nå Barcelonamålen så snart som möjligt, med särskild tonvikt vid åtgärder för att främja och underlätta romska barns deltagande i förskoleutbildning. Parlamentet uppmanar också kommissionen att ta itu med klyftorna när det gäller tillgång till barnomsorg av god kvalitet mellan romska och icke-romska barn i den kommande översynen av Barcelonamålen inom ramen för paketet med den europeiska strategin för vård och omsorg. Parlamentet uppmanar dessutom medlemsstaterna att säkra verklig, kostnadsfri tillgång till förskolor för alla romska barn som lever i bosättningar, i syfte att säkerställa deras deltagande, i linje med den europeiska barngarantin. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att systematiskt övervaka risken för skolavhopp och ojämlikheten i tillgången till utbildning på alla nivåer för att möjliggöra lämpliga insatser, i form av såväl pedagogisk hjälp som individuell rådgivning och fritidsaktiviteter för barn och deras föräldrar. Parlamentet betonar att involvering av romska föräldrar på ett meningsfullt sätt också skulle bidra till att ta itu med risken för att barn hoppar av skolan. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa åtgärder och system för att motivera unga romska elever som har slutfört sina lagstadgade utbildningsperioder att avsluta sin gymnasieutbildning, exempelvis särskilda bidrag. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet beklagar den bestående segregationen av romska barn i specialutbildning och program utanför de vanliga utbildningssystemen, som ofta beror på att barnen felaktigt diagnostiserats med funktionsnedsättning på basis av kulturellt och språkligt partiska tester. Parlamentet understryker att de standardiserade psykologiska tester som används i vissa medlemsstater inte bör användas som eliminerande instrument för att försena inträdet i vanliga skolprogram. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa mekanismer för att se över och vid behov upphäva diagnostiska beslut. Parlamentet beklagar vidare den ihållande diskrimineringen och segregationen av romska barn i flera medlemsstater i vanliga skolor, bland annat genom segregerade klasser och våningsplan, segregation inom klasser och segregerade måltider. Parlamentet betonar att segregerade skolor är baserade på reducerade läroplaner, vilket sällan gör det möjligt för romska elever att komma in i det allmänna skolsystemet, högre utbildning eller senare sysselsättning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utrota seden med fortsatt segregation av romska barn, genomföra omfattande desegregeringsstrategier med tydliga mål och tillräckliga resurser för att kunna genomföra dem med tydliga och ambitiösa tidsplaner, anta inkluderande inlärningsmetoder, garantera full åtkomst för romska barn till skolbaserade aktiviteter och genomföra antidiskrimineringskampanjer i skolor. Parlamentet uppmanar alla medlemsstaterna att prioritera romska och utsatta barns särskilda utbildningsbehov, i syfte att säkerställa deras rätt till deltagande, utbildning och goda läranderesultat och effektivt minska utbildningsklyftan mellan romer och icke-romer och förebygga segregation. Parlamentet framhåller vikten av att integrera romska barn inom de officiella nationella läroplanerna, även när det gäller yrkesutbildning. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet beklagar att skolor med romsk majoritet har undermålig finansiering och undermåliga faciliteter och läroplaner. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att investera i utbildning för lärare före och under deras tjänst i syfte att öka deras förmåga att ge romska barn lämplig undervisning, med särskilt fokus på lyhördhet för den romska kulturen och identiteten, icke-diskriminering som en mänsklig rättighet och positiva strategier för främjande av tolerans och hantering av diskriminerande beteende och antiziganism (21), som bidrar till fördomar och felgrundade uppfattningar om romska barns förmåga och vilja att lära och leder till låga akademiska förväntningar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att avsätta mer ekonomiska resurser för kompetenta lärarassistenter, för att säkerställa en smidig integrering av barn från romska bosättningar i den vanliga utbildningen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa omfattande åldersadekvat utbildning i sex och samlevnad och utbildning om ansvarsfullt föräldraskap för ungdomar i skolor, bland annat i syfte att förhindra graviditeter bland minderåriga romska flickor som lever i bosättningar, som ytterligare bidrar till den onda cirkeln med generationsöverskridande fattigdom. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet betonar att nedstängningarna för att stoppa covid-19 ytterligare fördjupade den befintliga ojämlikheten inom utbildning i flera medlemsstater och lämnade romska barn, särskilt dem som bor i segregerade romska bosättningar, utan tillgång till onlineutbildning på grund av bristen på tillgång till digital infrastruktur, konnektivitet och digitala undervisningsmaterial. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa att EU:s nödfinansiering som har anslagits för att hantera covid-19, exempelvis inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens, specifikt avspeglar romska och utsatta barns behov och säkerställer ekonomiskt överkomliga tjänster av god kvalitet bland de romska befolkningsgrupperna, bland annat genom särskilda indikatorer i de nationella återhämtnings- och resiliensplanerna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att eftersträva nya vägar för att inkludera och involvera romska barn i digital utbildning, inbegripet större investeringar i att förbättra tillgängligheten för den digitala infrastrukturen och den digitala kompetensen för att förbereda dem för den digitala eran. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja utbildning av romska kvinnor och flickor, med särskild tonvikt på vikten av naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik, och ta itu med deras avhopp från skolan. |
| --- | --- |

7.

Hälsa och miljö

| 8. | Europaparlamentet är djupt oroat över den högre spädbarnsdödligheten i de romska befolkningsgrupperna jämfört med den icke-romska befolkningen, särskilt bland dem som lever i bosättningar. Parlamentet betonar att barn i romska bosättningar föds i fattigdom och i en miljö som inte främjar en sund fysisk och psykosocial utveckling. Parlamentet uppmanar kommissionen att övervaka medlemsstaternas investeringar och genomförande av den europeiska barngarantin och de särskilda målen i de nationella handlingsplanerna för romska barn, i synnerhet avseende deras särskilt missgynnade situation, som tar sig uttryck i dåliga utbildningsresultat och avhopp från skolan. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta nödvändiga åtgärder med stöd av kraftigt ökade offentliga investeringar för ett snabbt och effektivt genomförande av den europeiska barngarantin och uppmuntrar med eftertryck medlemsstaterna att anslå mer än minimiandelen på 5 % av resurserna från Europeiska socialfonden+ inom ramen för delad förvaltning till stödverksamhet inom ramen för garantin. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att skyndsamt vidta åtgärder för att säkerställa att barn i romska bosättningar får stöd av hälso- och sjukvårdspersonal från födelsen och inleder behandling om det är nödvändigt, samt för att identifiera psykologiska eller fysiska övergrepp mot barn, med skyldighet att anmäla alla sådana fall till de behöriga myndigheterna. Parlamentet erinrar om att romska barn är överrepresenterade på vårdinrättningar och betonar behovet av en barncentrerad strategi som ägnar noggrann uppmärksamhet åt de mest utsattas rättigheter och behov. Parlamentet uppmanar i detta syfte medlemsstaterna att se till att interventionscentrum för yngre barn och samhällscenter med anställda socialarbetare på fältet, pedagogisk personal och hälso- och sjukvårdspersonal, inbegripet romska hälso- och utbildningsförmedlare och hälso- och utbildningsassistenter, finns allmänt tillgängliga. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja medvetenhet på hälsoområdet samt hälsosamma levnadsvillkor bland missgynnade befolkningsgrupper, särskilt i romska bosättningar, genom mobila hälsoscreeningstationer och förebyggande verksamhet. Parlamentet understryker vidare att jämställdhet mellan kvinnor och män i vårdorganisationer måste respekteras i enlighet med EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna och att initiativ såsom inrättandet av ett nätverk av sjuksköterskor och vårdboenden, regelbundna besök hos barnläkare, allmänläkare för vuxna, familjestödtjänster, hemtjänst och omsorg för äldre och andra personer i behov av omsorg och stöd bör finnas tillgängliga. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet betonar att det giftiga avfall som omger de romska bosättningarna utgör miljörisker som är farliga för hälsa och liv för såväl de romer som lever i bosättningarna som det bredare samhället. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att skyndsamt ta itu med situationen i syfte att minska romernas oproportionellt stora exponering för sådana risker och utveckla omfattande system och infrastruktur för avfallshantering i linje med det europeiska ramdirektivet om avfall (22). Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla strategier för att öka medvetenheten bland de drabbade befolkningsgrupperna om de faror som orsakas av giftigt avfall och brist på ordentlig avfallshantering i romska bosättningar. Parlamentet betonar kommissionens roll när det gäller att genomdriva EU-lagstiftningen i detta avseende. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att på riktat sätt använda de politiska verktygen och resurserna för att hantera energikriser och för att säkerställa en rättvis grön energiomställning i syfte att säkerställa tillgång för romska befolkningsgrupper till ren och säker energi till överkomliga priser, förhindra ytterligare förvärrande av energifattigdomen och förbättra hälsan hos romer som lever i bosättningar. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet påminner om att medlemsstaterna enligt EU:s nya bindande standarder för organ för likabehandling bör stödja dessa organs ökade processbefogenheter genom att ge dem juridisk ställning inför domstolar i individuella och kollektiva klagomål och ex officio och bör stödja deras juridiskt bindande beslutsbefogenheter även i situationer då det finns flera institutioner som utgör det nationella organet för likabehandling, så att de kan hantera, identifiera och bestraffa intersektionell diskriminering, som ofta drabbar romer. Parlamentet anser att medlemsstaterna bör säkerställa att dessa organs uppdrag omfattar alla former av diskriminering, inbegripet viktimisering och hatpropaganda. |
| --- | --- |

11.

Sysselsättning och social integrering

| 12. | Europaparlamentet konstaterar att den höga graden av långtidsarbetslöshet i romska bosättningar och den höga andelen romska ungdomar som varken arbetar eller studerar förvärras av den sociala utestängning och fattigdom som deras invånare står inför. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att investera i sociala företag och bästa praxis i syfte att anställa långtidsarbetslösa. Parlamentet uppmanar dem också att investera i program för romska ungdomar som varken arbetar eller studerar, såsom yrkesutbildning, särskilt med inriktning på digitala färdigheter och gröna jobb, bland annat genom återhämtningsprogrammen. Parlamentet anser att kommissionens handlingsplan för den sociala ekonomin kan stödja medlemsstaternas arbete i detta avseende med vägledning om skatter, tillgång till statligt stöd och social offentlig upphandling för organisationer i den sociala ekonomin. Parlamentet anser att det kommande förslaget till rådets rekommendation om utveckling av ramen för den sociala ekonomin bör säkerställa en intersektionell strategi som riktar sig till utsatta grupper, inbegripet romer, och i synnerhet romska kvinnor, som möter ännu större hinder än romska män i tillgången till arbetsmarknaden. Parlamentet uppmanar vidare medlemsstaterna att stödja skapande av kvalitativa och hållbara arbetstillfällen, legalisering av informellt arbete samt lättillgängliga broar till anställning för romska arbetstagare, såsom offentliga anställningssystem, som kan utgöra en tillfällig lösning på arbetslöshet och en möjlighet till omskolning och vidareutbildning. Parlamentet erinrar om att många romer är långtidsarbetslösa, vilket påverkar deras rätt till förmåner och pension. Parlamentet betonar vikten av nationella minimiinkomstsystem i kombination med incitament till (åter)integrering på arbetsmarknaden när det gäller att bekämpa fattigdom och social utestängning. Parlamentet vädjar till medlemsstaterna att stödja lönetransparens och etniskt neutrala och könsneutrala arbetsutvärderingar, främja löner som möjliggör en skälig levnadsstandard och lansera antidiskriminerings- och utbildningskampanjer för att bekämpa antiziganism och främja mångfald på arbetsplatsen, med inriktning på rekryterare, arbetsgivare och medarbetare. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet konstaterar att samhällscenter spelar en nyckelroll i arbetet med de romer som lever i bosättningar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa att varje romsk bosättning har ett adekvat utrustat samhällscenter för att tillhandahålla utrymme för utbildningsverksamhet, exempelvis förskolor, fritidshem för skolbarn, fritidsaktiviteter för både barn och vuxna samt hygieninrättningar, där romerna är involverade i underhållet och driften av lokalerna. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra sysselsättning bland unga, särskilt unga romska kvinnor, till en prioritet i genomförandet av sina nationella strategier för integrering av romer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullt ut utnyttja den förstärkta ungdomsgarantin för att främja sysselsättning och social integrering bland unga romer. Parlamentet pekar på den outnyttjade potentialen hos högutbildade romska ungdomar som en drivkraft för positiva förändringar i de romska befolkningsgrupperna och för att komma till rätta med djupt rotade fördomar och stereotyper bland majoritetsbefolkningen. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa att organ för socialt och rättsligt skydd vederbörligen involveras i ärenden som rör barn och socialt förmyndarskap i marginaliserade romska bosättningar i syfte att säkerställa att barn får det skydd och den omsorg som krävs för deras välbefinnande och utveckling, samtidigt som deras bästa respekteras. Parlamentet efterlyser fler samordnade insatser och upprättande av en lämplig åtgärdsram för att avskaffa negativa fenomen i bosättningarna, såsom ocker, sexuellt utnyttjande av barn, missbruk, spel och arbetskraftsexploatering. Parlamentet beklagar den höga graden av tvångstiggeri bland romska barn och uppmanar de medlemsstater som inte har gjort det att införa lagstiftning som skyddar barn och förbjuder tvångstiggeri. Parlamentet understryker behovet av att polisstyrkor är medvetna om romernas särskilda förhållandena och att medlemsstaterna tillhandahåller utbildning för polisstyrkor för att motverka diskriminering och kriminalisering av romer, såväl internt som i majoritetsbefolkningen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att rigoröst utreda fall av polismissbruk för att säkerställa att det inte finns någon straffrihet för våld, hotfulla åtgärder och dålig behandling gentemot romska individer eller grupper och ta itu med den otillfredsställande tillgången till rättslig prövning för romer. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att arbeta med medlemsstaterna för en gemensam metod för att samla in och offentliggöra jämlikhetsdata som är uppdelade efter etnicitet och olika typer av bosättningar, om de erkänns i nationell lag, med full respekt för standarder för integritet och grundläggande rättigheter, i syfte att bedöma situationen för romer och effektivt utvärdera framstegen med genomförandet av åtgärder inom ramen för EU:s strategiska ram för romer för att komma till rätta med de bakomliggande orsakerna till deras sociala och ekonomiska utestängning. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att inkludera särskilda mål för romers sysselsättning i den sociala resultattavlan. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja en stärkt dialog mellan arbetsmarknadens parter och kollektiv representation av romska arbetstagare som ett sätt att underlätta deras åtkomst till sysselsättning av god kvalitet med anständiga arbetsförhållanden. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra sina offentliga arbetssystem för att romer och andra personer i sårbara situationer ska kunna utveckla och förbättra relevant kompetens. |
| --- | --- |

17.

Användning av EU-finansiering och nationell finansiering

| 18. | Europaparlamentet är oroat över att användningen av resurser som öronmärkts för romer hittills har varit låg i vissa medlemsstater, vilket riskerar att leda till en betydande förlust av ekonomiska resurser när den nuvarande programperioden löper ut. Parlamentet beklagar att de nuvarande systemen och villkoren för användningen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna i ett antal medlemsstater inte möjliggör ett smidigt och effektivt utnyttjande av dem, ofta på grund av byråkratiska och strukturella hinder i de nationella systemen. Parlamentet erinrar härvidlag om behovet av att minska den administrativa bördan, främja användning av förenklade kostnadsalternativ och erbjuda ytterligare stöd och flexibilitet, inbegripet direkt fördelning av medel till regional och lokal politik och civilsamhällesprogram i syfte att göra det lättare att utnyttja dem för förvaltande myndigheter och stödmottagare som tillgodoser de omedelbara behoven bland romer som lever i bosättningar i EU. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att skyndsamt öka finansieringen av den europeiska barngarantin med en särskild budget på minst 20 miljarder EUR i syfte att bekämpa fattigdom som drabbar barn och deras familjer och bidra till målet om att fram till 2030 minska fattigdomen med minst 15 miljoner människor, däribland minst 5 miljoner barn i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet pekar på en bristande politisk vilja hos vissa lokala myndigheter i medlemsstaterna som är motvilliga att genomföra nya projekt för att förbättra levnadsförhållandena för romer i bosättningar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och deras förvaltande myndigheter att fästa särskild uppmärksamhet vid sådana lokala myndigheter och genomföra strategier för att motivera dem att ändra sin negativa ansats, bland annat genom eventuella villkorlighetsmekanismer. Parlamentet betonar i detta avseende behovet av att säkerställa romernas politiska deltagande och representation på alla nivåer och hantera skadliga negativa stereotyper som ger bränsle åt diskriminerande attityder och beteenden i den icke-romska befolkningen. Parlamentet påpekar vidare förekomsten av strukturella hinder i vissa medlemsstater som står i vägen för lokala myndigheters och civilsamhällets genomförande av projekt och uppmanar dessa medlemsstater att med skyndsamhet avlägsna dessa och erbjuda de lokala myndigheterna tydliga stödinstrument för att hjälpa dem att engagera sig i nya projekt med fokus på romer som lever i bosättningar och deras bredare gemenskap. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet konstaterar att det ofta tar generationer att uppnå betydande framsteg inom socioekonomisk egenmakt och integrering av romer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att snarast utnyttja tillgängliga finansieringsinstrument och resurser fullt ut på både nationell nivå och EU-nivå för att skapa gynnsamma villkor för hållbar finansiering och genomförande av fortlöpande program och projekt på ett effektivt, integrerat, samordnat och flexibelt sätt och undanröja alla eventuella hinder, inklusive direkta och indirekta former av diskriminering, som står i vägen för utnyttjandet av finansiering, särskilt Europeiska socialfonden+, Europeiska regionala utvecklingsfonden och faciliteten för återhämtning och resiliens. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja, övervaka och utvärdera medlemsstaternas åtgärder i detta avseende genom deras nationella planer för återhämtning och resiliens, nationella strategiska ramar för romer och nationella handlingsplaner för den europeiska barngarantin samt EU:s handlingsplan mot rasism och de landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Parlamentet uppmanar särskilt kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa att EU:s åtgärder och finansiering når de romer som lever i bosättningar och betonar att riktade åtgärder och initiativ främst bör grunda sig på en bottom-up-princip och emanera från den lokala nivån och kommunerna närmast befolkningsgrupperna i fråga, med hjälp från nationell nivå eller EU-nivå för ekonomiskt och administrativt stöd. Parlamentet uppmanar härvidlag medlemsstaterna att bättre utnyttja de ekonomiska resurser som finns tillgängliga för tekniskt stöd och säkerställa att direkt tekniskt stöd tillhandahålls brett till både administratörer och särskilda sökande. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att säkerställa att identifiering av bosättningar och särskilda strategier och åtgärder för att hantera deras situation införlivas i EU:s sammanhållningsfondprogram för 2021–2027 och de landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet efterlyser en omfattande och djupgående konsekvens- och resultatanalys av Europeiska revisionsrätten av användningen av de europeiska struktur- och investeringsfonderna, särskilt Europeiska socialfonden+ och Europeiska regionala utvecklingsfonden, för åren sedan EU:s strategi för integrering av romer upprättades 2011, med särskilt fokus på utgifter för romska bosättningar och därtill kopplade sociala problem. |
| --- | --- |

21.

Behov av insatser på EU-nivå

| 22. | Europaparlamentet understryker att nuvarande praxis i vissa medlemsstater när det gäller romer som lever i bosättningar visar att en utvärdering av projekt baserad på enbart kvantitativa resultat är otillräcklig och till och med kan vara vilseledande vad gäller verkligheten på plats eftersom det saknas information om kvaliteten i projektens framsteg. Parlamentet varnar för att detta kan leda till beslut som utgör ett hot mot den sunda ekonomiska förvaltningen av EU:s budget. Parlamentet efterlyser därför en snabb tillämpning av den allmänna villkorsordningen för skydd av EU:s budget i förhållande till de relevanta medlemsstaterna. Parlamentet konstaterar att handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter, den europeiska barngarantin och EU:s strategiska ram för romers jämlikhet, inkludering och deltagande för 2020–2030 utgör ett trovärdigt riktmärke för en kvalitativ bedömning. Parlamentet anser att särskild uppmärksamhet bör ges åt intersektionell diskriminering och åt att ta itu med rättigheterna och behoven hos de mest utsatta grupperna, särskilt personer med funktionsnedsättning, barn och kvinnor, vid utförandet av kvalitativa bedömningar. Parlamentet anser att det är mycket viktigt att kommissionen, utöver kvantitativa resultat, kräver konkreta kvalitativa resultat som bättre återspeglar verkligheten på plats när den utvärderar enskilda projekt som finansieras av de europeiska struktur- och investeringsfonderna i marginaliserade romska bosättningar. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att börja övervaka och utvärdera projekt på basis av framför allt sina egna observationer från besök på plats för att minska sitt beroende av information från regeringarna och medierapporter och stärka tillsynen över EU:s budget. Parlamentet betonar vidare i detta hänseende behovet av att stärka FRA:s enhet för frågor som rör romer genom att rekrytera forskare inom frågor som rör romer. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och parlamentet att, om möjligt med återkommande intervall, genomföra regelbundna uppdrag för att undersöka situationen för romer som lever i bosättningar i olika medlemsstater, i syfte att bidra till ökad medvetenhet bland såväl beslutsfattarna som allmänheten, utbyta information om utmaningarna för romer mellan medlemsstaterna och de relevanta myndigheterna samt utbyta bästa praxis och sörja för samordning på EU-nivå. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet betonar att kommissionen måste agera robust som fördragens väktare för att säkerställa ett fullständigt och korrekt genomförande av EU-rätten och vidta lämpliga åtgärder i rätt tid när medlemsstaterna underlåter att göra det, särskilt när det gäller brott mot EU-medborgarnas rättigheter, inbegripet romernas. Parlamentet konstaterar att överträdelseförfaranden, exempelvis i fallen med utbildningssegregation av romska elever, inte har lett till ett effektivt avskaffande av orsakerna till diskriminering. Parlamentet anser å det bestämdaste att kommissionen bör göra allt i sin makt för att förhindra överträdelser av de mänskliga rättigheterna och EU:s grundläggande värderingar, och börja med ett effektivt förebyggande av användningen av EU-medel för att stödja diskriminerande metoder i medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att inrätta en mekanism för tidig varning för att rapportera om risker för missbruk eller felaktig användning av de europeiska struktur- och investeringsfonderna och andra EU-medel som är öronmärkta för att ta itu med romernas situation i marginaliserade bosättningar. Parlamentet anser att bristen på handling och engagemang från vissa medlemsstaters sida när det gäller att lösa problemet med romer som lever i bosättningar, liksom olika strukturella och byråkratiska hinder, kan utgöra ett brott mot EU:s grundläggande värderingar enligt artikel 2 i EU-fördraget, närmare bestämt mänsklig värdighet, jämlikhet och respekt för de mänskliga rättigheterna, inbegripet rättigheter för personer som tillhör minoriteter. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att utreda situationen med romer som lever i marginaliserade bosättningar i syfte att avgöra om sådana bosättningar och förhållandena i dessa utgör en tydlig risk för ett allvarligt åsidosättande av EU:s fördrag. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja ett aktivt engagemang och meningsfullt deltagande av romer – särskilt romska kvinnor, ungdomar och andra underrepresenterade grupper – i utformningen, genomförandet och övervakningen av den offentliga politiken och projekt riktade mot dem på såväl EU-nivå som nationell, regional och lokal nivå, så att de kan vara aktivt delaktiga i formandet av EU:s framtid och kan bidra till förändrade inställningar i samhället inom EU. Parlamentet anser att romernas deltagande och ledarskap bör utgöra ett kvalitativt mål inom de nationella strategiska ramarna för romer. Parlamentet anser att stöd för valda romska befattningshavare i kommunfullmäktige bör uppmuntras som ett exempel på god praxis för att främja romernas sociala integrering och demokratiska deltagande. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet konstaterar att stora delar av den romska befolkningen kämpar med fattigdom, social utestängning och begränsad tillgång till arbetsmarknaden eller tjänster som utbildning, hälso- och sjukvård och bostäder, bland annat till följd av antiziganism och strukturell diskriminering. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta itu med antiziganism på alla samhällsområden genom effektiva lagstiftningsåtgärder och politiska åtgärder, både i medlemsstaterna och i utvidgningsländerna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att integrera kampen mot rasism och antiziganism i alla principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter, eftersom det är en viktig strukturell drivkraft för utestängning av romer. Parlamentet understryker behovet av att få ett slut på alla former av strukturell och institutionell antiziganism, segregation och diskriminering när det gäller utbildning, sysselsättning, hälso- och sjukvård, bostäder och tillgång till socialt skydd och andra tjänster. Parlamentet anser att kampen mot antiziganism är en övergripande fråga som bör beaktas inom alla EU:s relevanta politikområden. Parlamentet uppmanar kommissionen att stärka genomförandet av direktivet om likabehandling oavsett ras och medlemsstaterna att ta fram och genomföra effektiva och ambitiösa nationella planer mot rasism och rasdiskriminering, med fokus på alla former av rasism, inbegripet antiziganism, och hämta inspiration från de gemensamma vägledande principer som kommissionen har antagit. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ställa upp tydliga och mätbara mål för kampen mot diskriminering och antiziganistiska uttalanden och brott, i linje med rådets rambeslut 2008/913/RIF om bekämpande av rasism och främlingsfientlighet. Parlamentet uppmanar vidare rådet att häva blockeringen av förhandlingarna om det övergripande antidiskrimineringsdirektivet (23), eftersom det är en förutsättning för att uppnå jämlikhet i EU. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet betonar behovet av att erkänna det romska folkets kulturella och språkliga kulturarv och uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att på sin respektive nivå bevara och främja romsk kultur och allmänhetens medvetenhet genom program och medier och därmed bidra till mångfalden inom EU. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att intensifiera sina insatser för att gradvis utrota marginaliserade romska bosättningar i hela EU genom att lägga fram en EU-handlingsplan för utrotande av romska bosättningar senast 2030, med målet att stärka användningen av befintliga politiska och finansiella instrument. Parlamentet betonar att man i denna EU-handlingsplan bör tillhandahålla riktlinjer, fastställa prioriteringar och konkreta mål och föreskriva en komponent av transnationellt samarbete och utbyte av positiv praxis mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet understryker att frågorna rörande romer som lever i bosättningar är sektorsövergripande och kräver uppmärksamhet och samordnat engagemang från flera kommissionsledamöter och generaldirektorat på EU-nivå. Parlamentet begär därför att det tillsätts en kommissionssamordnare för romers integrering och jämlikhet, som på ett övergripande sätt ska bevaka framsteg inom ramen för de olika relevanta politiska instrumenten och ska ha direkta kontakter med romer i syfte att framföra information om deras faktiska situation och problem till både kommissionens arbetsgrupp för jämställdhet och, bland annat, de nationella romska kontaktpunkterna, FRA, nätverket EURoma, den europeiska plattformen för romer och högnivågruppen för icke-diskriminering, jämlikhet och mångfald i syfte att skapa synergier och uppnå jämlikhet, integrering och delaktighet för romer i EU. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet begär vidare att det tillsätts en samordnare i parlamentet för integrering av romer, som ska vara en av parlamentets vice talmän och arbeta för att säkerställa att frågor som rör romer integreras i all relevant politik och allt relevant lagstiftningsarbete i parlamentet. Parlamentet begär samtidigt att det inrättas ett nätverk för integrering av frågor som rör romer, som ska ledas och samordnas av utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och bestå av en företrädare för varje utskott i parlamentet, i syfte att komplettera och stärka samordnarens arbete och skapa en synergieffekt genom att säkerställa att den romska befolkningsgruppens sammankopplade och komplexa problem hanteras genom en övergripande, horisontell strategi. Parlamentet anser att både parlamentets samordnare och nätverket för integrering av frågor som rör romer bör samarbeta nära med parlamentets tvärpolitiska grupp för antirasism och mångfald. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet pekar på de ytterligare utmaningarna och behovet av ett stärkt samarbete mellan medlemsstaterna avseende den fria rörligheten för personer inom EU och situationen för romer som flyr kriget i Ukraina. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta effektiva åtgärder mot segregation av romska EU-migranter och romska flyktingar från Ukraina samt att skydda dem mot olagliga utvisningar och diskriminering i tillträdet till grundläggande service, särskilt i fråga om bostäder, utbildning och sysselsättning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa att flyktingar, däribland romer, inte profileras eller utsätts för diskriminering vid ansökan om tillfälligt skydd enligt direktivet om tillfälligt skydd och inte tvingas söka asyl, och uppmanar dem även att engagera civilsamhällesorganisationer för att säkerställa att naturabistånd, gratis transporter och boende erbjuds alla som flyr från Ukraina utan diskriminering. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att stärka sina insatser för att säkerställa att romska barns födelseattester registreras på rätt sätt, så att det kan bli ett slut på statslösheten bland barn i romska befolkningsgrupper i EU. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet noterar Europarådets strategiska handlingsplan för integrering av romer och resande (2020–2025). Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ytterligare stärka sitt samarbete med Europarådet vad gäller att främja lika möjligheter, mångfald och social integrering och bekämpa diskriminering och antiziganism. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet påpekar att program och instrument såsom Erasmus+ och ungdomsgarantin erbjuder möjligheter för ungdomar från missgynnad bakgrund och romer och deras organisationer. |
| --- | --- |

33.

o

o o

| 34. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

34.

---

(1)  EGT L 180, 19.7.2000, s. 22.

(2)  EGT L 303, 2.12.2000, s. 16.

(3)  EUT L 312, 22.11.2008, s. 3.

(4)  EUT L 328, 6.12.2008, s. 55.

(5)  EUT C 199 E, 7.7.2012, s. 112.

(6)  EUT C 468, 15.12.2016, s. 36.

(7)  EUT C 449, 23.12.2020, s. 2.

(8)  EUT C 362, 8.9.2021, s. 8.

(9)  EUT C 385, 22.9.2021, s. 104.

(10)  EUT C 456, 10.11.2021, s. 145.

(11)  EUT C 474, 24.11.2021, s. 146.

(12)  Antagna texter, P9_TA(2022)0120.

(13)  EUT C 93, 19.3.2021, s. 1.

(14)  EUT L 223, 22.6.2021, s. 14.

(15)  EGT L 212, 7.8.2001, s. 12.

(16)  Uttalande från Feantsa The Housing Situation for Roma in the EU Remains Difficult.

(17)  Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 14/2016.

(18)  FRA:s bulletin Coronavirus pandemic in the EU – Impact on Roma and Travellers.

(19)  Briefing från European Network on Statelessness: Stateless people and people at risk of statelessness forcibly displaced from Ukraine.

(20)  Artikel 25 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna.

(21)  Unicefs ståndpunktsdokument The Right of Roma Children to Education.

(22)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/98/EG av den 19 november 2008 om avfall och om upphävande av vissa direktiv (EUT L 312, 22.11.2008, s. 3).

(23)  Kommissionens förslag till rådets direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning.

---

| 14.4.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 132/41 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 132/41

---

P9_TA(2022)0344

Centrala mål för Cites CoP19-mötet i Panama

Europaparlamentets resolution av den 5 oktober 2022 om EU:s strategiska mål inför det nittonde mötet i partskonferensen för konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (Cites), som kommer att hållas i Panama den 14–25 november 2022 (2022/2681(RSP))

(2023/C 132/05)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av 2019 års globala bedömningsrapport från den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (IPBES) om biologisk mångfald och ekosystemtjänster, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2019 års globala bedömningsrapport från den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (IPBES) om biologisk mångfald och ekosystemtjänster,

| — | med beaktande av rapporten om tillståndet för världens skogar 2020 från FN:s miljöprogram och FN:s livsmedels- och jordbruksorganisationen, i vilken det understryks vilken nyckelroll skogen har genom att den utgör livsmiljö för mer än 80 % av världens biologiska mångfald på land, erbjuder oräkneliga ekosystemtjänster och säkerställer försörjningen för många samhällen, bland annat ursprungsbefolkningar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten om tillståndet för världens skogar 2020 från FN:s miljöprogram och FN:s livsmedels- och jordbruksorganisationen, i vilken det understryks vilken nyckelroll skogen har genom att den utgör livsmiljö för mer än 80 % av världens biologiska mångfald på land, erbjuder oräkneliga ekosystemtjänster och säkerställer försörjningen för många samhällen, bland annat ursprungsbefolkningar,

| — | med beaktande av den biologiska mångfalden i havs- och kustområden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den biologiska mångfalden i havs- och kustområden,

| — | med beaktande av det kommande nittonde mötet i partskonferensen (CoP19) för konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (Cites), som kommer att hållas den 14–25 november 2022 i Panama, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det kommande nittonde mötet i partskonferensen (CoP19) för konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (Cites), som kommer att hållas den 14–25 november 2022 i Panama,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 75/311 av den 26 juli 2021 om åtgärder mot olaglig handel med vilda djur och växter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 75/311 av den 26 juli 2021 om åtgärder mot olaglig handel med vilda djur och växter,

| — | med beaktande av Cites konferensresolution 12.10 (rev.CoP15) om registrering av verksamhet genom vilken djurarter i bilaga I föds upp i fångenskap för kommersiella ändamål, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Cites konferensresolution 12.10 (rev.CoP15) om registrering av verksamhet genom vilken djurarter i bilaga I föds upp i fångenskap för kommersiella ändamål,

| — | med beaktande av Cites-besluten 18.226 och 18.227 om handel med asiatiska elefanter (Elephas maximus), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Cites-besluten 18.226 och 18.227 om handel med asiatiska elefanter (Elephas maximus),

| — | med beaktande av Cites-besluten 18.81–18.85 om internetrelaterade artskyddsbrott, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Cites-besluten 18.81–18.85 om internetrelaterade artskyddsbrott,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020EU:s strategi för biologisk mångfald fram till 2030: Ge naturen större plats i våra liv (COM(2020)0380) och av sin resolution av den 9 juni 2021 om denna strategi (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020EU:s strategi för biologisk mångfald fram till 2030: Ge naturen större plats i våra liv (COM(2020)0380) och av sin resolution av den 9 juni 2021 om denna strategi (1),

| — | med beaktande av rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (2), som syftar till att främja bevarandet av den biologiska mångfalden och utgör hörnstenen i EU:s naturskyddspolitik, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (2), som syftar till att främja bevarandet av den biologiska mångfalden och utgör hörnstenen i EU:s naturskyddspolitik,

| — | med beaktande av FN-konventionen om biologisk mångfald och det kommande 15:e mötet i konventionens partskonferens (COP15) den 7–19 december 2022 i Montreal i Kanada, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN-konventionen om biologisk mångfald och det kommande 15:e mötet i konventionens partskonferens (COP15) den 7–19 december 2022 i Montreal i Kanada,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om skydd för miljön genom straffrättsliga bestämmelser och om upphävande av direktiv 2008/99/EG (COM(2021)0851), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om skydd för miljön genom straffrättsliga bestämmelser och om upphävande av direktiv 2008/99/EG (COM(2021)0851),

| — | med beaktande av frågorna till rådet och kommissionen om nyckelmålen för partskonferensen för Cites i Panama den 14–25 november 2022 (O-000038/2022 – B9-0023/2022 and O-000039/2022 – B9-0024/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågorna till rådet och kommissionen om nyckelmålen för partskonferensen för Cites i Panama den 14–25 november 2022 (O-000038/2022 – B9-0023/2022 and O-000039/2022 – B9-0024/2022),

| — | med beaktande av artiklarna 136.5 och 132.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 136.5 och 132.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den globala minskningen av den biologiska mångfalden saknar motstycke. Den går för närvarande tiotals till hundratals gånger snabbare än vad som är normalt för arters utdöende och den är ett direkt resultat av mänsklig verksamhet och hotar att utrota omkring en miljon djur- och växtarter. Tillgängliga rön tyder på att det inte är för sent att stoppa och vända den pågående trenden med förlust av biologisk mångfald. |
| --- | --- |

A.

Den globala minskningen av den biologiska mångfalden saknar motstycke. Den går för närvarande tiotals till hundratals gånger snabbare än vad som är normalt för arters utdöende och den är ett direkt resultat av mänsklig verksamhet och hotar att utrota omkring en miljon djur- och växtarter. Tillgängliga rön tyder på att det inte är för sent att stoppa och vända den pågående trenden med förlust av biologisk mångfald.

| B. | Den biologiska mångfalden bidrar positivt till människors hälsa. Upp till 80 % av de läkemedel som människan använder har naturligt ursprung. |
| --- | --- |

B.

Den biologiska mångfalden bidrar positivt till människors hälsa. Upp till 80 % av de läkemedel som människan använder har naturligt ursprung.

| C. | Haven, som utgör 95 % av biosfären, hör till de viktigaste kolsänkorna då de reglerar klimatet och tar upp koldioxid från atmosfären. |
| --- | --- |

C.

Haven, som utgör 95 % av biosfären, hör till de viktigaste kolsänkorna då de reglerar klimatet och tar upp koldioxid från atmosfären.

| D. | Det är viktigt att skydda den marina och kustnära biologiska mångfalden och tackla hoten mot den från oreglerad eller dåligt reglerad användning av levande marina resurser. Det är även viktigt att skydda den biologiska mångfalden i sötvatten, som minskar snabbare än de terrestra och marina ekosystemen. Mellan 1970 och 2014 minskade sötvattenspopulationerna med 83 %. |
| --- | --- |

D.

Det är viktigt att skydda den marina och kustnära biologiska mångfalden och tackla hoten mot den från oreglerad eller dåligt reglerad användning av levande marina resurser. Det är även viktigt att skydda den biologiska mångfalden i sötvatten, som minskar snabbare än de terrestra och marina ekosystemen. Mellan 1970 och 2014 minskade sötvattenspopulationerna med 83 %.

| E. | Det stora flertalet av alla arter som omfattas av handel skyddas inte av Cites. Den internationella handeln med sådana arter är fortfarande oreglerad och bidrar väsentligt till att vilda populationer utrotas. |
| --- | --- |

E.

Det stora flertalet av alla arter som omfattas av handel skyddas inte av Cites. Den internationella handeln med sådana arter är fortfarande oreglerad och bidrar väsentligt till att vilda populationer utrotas.

| F. | Cites med sina 184 signatärparter, däribland EU och dess 27 medlemsstater, är det största globala naturskyddsavtalet. I Cites erkänns att den vilda faunan och floran i sina många unika och varierande former är en oersättlig del av jordens naturliga system som måste skyddas för kommande generationer. |
| --- | --- |

F.

Cites med sina 184 signatärparter, däribland EU och dess 27 medlemsstater, är det största globala naturskyddsavtalet. I Cites erkänns att den vilda faunan och floran i sina många unika och varierande former är en oersättlig del av jordens naturliga system som måste skyddas för kommande generationer.

| G. | Syftet med Cites är att se till att den internationella handeln med vilda djur och växter inte utgör något hot mot arternas överlevnad i naturen. |
| --- | --- |

G.

Syftet med Cites är att se till att den internationella handeln med vilda djur och växter inte utgör något hot mot arternas överlevnad i naturen.

| H. | Såväl den olagliga och lagliga handeln med som användningen av vilda djur och växter och förstörelsen av naturliga livsmiljöer bidrar avsevärt till minskningen av den biologiska mångfalden, undergräver de globala insatserna för att bekämpa klimatförändringarna och är både en orsak till och en följd av korruption. |
| --- | --- |

H.

Såväl den olagliga och lagliga handeln med som användningen av vilda djur och växter och förstörelsen av naturliga livsmiljöer bidrar avsevärt till minskningen av den biologiska mångfalden, undergräver de globala insatserna för att bekämpa klimatförändringarna och är både en orsak till och en följd av korruption.

| I. | Bilaga I till Cites omfattar alla utrotningshotade arter som berörs eller kan beröras av handel. Bilaga II omfattar alla arter som kan bli utrotningshotade om inte handeln med exemplar av sådana arter underkastas strikt reglering för att undvika en användning som är oförenlig med deras överlevnad och om inte handeln med dessa arter ställs under effektiv kontroll. |
| --- | --- |

I.

Bilaga I till Cites omfattar alla utrotningshotade arter som berörs eller kan beröras av handel. Bilaga II omfattar alla arter som kan bli utrotningshotade om inte handeln med exemplar av sådana arter underkastas strikt reglering för att undvika en användning som är oförenlig med deras överlevnad och om inte handeln med dessa arter ställs under effektiv kontroll.

| J. | Handeln med vilda djur och växter ökar människors kontakter med dessa och skapar en potentiellt hög risk för uppkomst och spridning av zoonotiska sjukdomar. Med tanke på att 70 % av alla nya infektionssjukdomar hos människor är zoonotiska medför handeln med vilda djur och växter allvarliga hälsorisker för både djur och människor. Det finns ett behov av bättre och mer uttömmande kontroll av handeln med kött och med levande djur. Experter rekommenderar att man begränsar de zoonotiska riskerna genom att ta tag i frågan om marknader med levande djur och genom att utveckla en ”positivlista” över djurarter som får transporteras internationellt, med beaktande av zoonotiska risker och andra överväganden såsom djurskydd, bevarandestatus och populationstrender. |
| --- | --- |

J.

Handeln med vilda djur och växter ökar människors kontakter med dessa och skapar en potentiellt hög risk för uppkomst och spridning av zoonotiska sjukdomar. Med tanke på att 70 % av alla nya infektionssjukdomar hos människor är zoonotiska medför handeln med vilda djur och växter allvarliga hälsorisker för både djur och människor. Det finns ett behov av bättre och mer uttömmande kontroll av handeln med kött och med levande djur. Experter rekommenderar att man begränsar de zoonotiska riskerna genom att ta tag i frågan om marknader med levande djur och genom att utveckla en ”positivlista” över djurarter som får transporteras internationellt, med beaktande av zoonotiska risker och andra överväganden såsom djurskydd, bevarandestatus och populationstrender.

| K. | Kostnaden för globala strategier för att förhindra pandemier genom att minska den olagliga handeln med vilda djur och växter, undvika förändrad markanvändning och öka övervakningen uppskattas till 22–31 miljarder US-dollar (3), en bråkdel av den kostnad som en pandemi orsakar. |
| --- | --- |

K.

Kostnaden för globala strategier för att förhindra pandemier genom att minska den olagliga handeln med vilda djur och växter, undvika förändrad markanvändning och öka övervakningen uppskattas till 22–31 miljarder US-dollar (3), en bråkdel av den kostnad som en pandemi orsakar.

| L. | 19 medlemsstater har ställt sig bakom den cypriotiska regeringens ståndpunktsdokument om ett nytt EU-regelverk för en EU-omfattande positivlista över djur som är tillåtna som sällskapsdjur, vilken lades fram vid rådets möte (jordbruk och fiske) den 24 maj 2022. |
| --- | --- |

L.

19 medlemsstater har ställt sig bakom den cypriotiska regeringens ståndpunktsdokument om ett nytt EU-regelverk för en EU-omfattande positivlista över djur som är tillåtna som sällskapsdjur, vilken lades fram vid rådets möte (jordbruk och fiske) den 24 maj 2022.

| M. | EU är en stor knutpunkt, transitpunkt och destination för lagligt och olagligt anskaffade exemplar av vilda djur och växter, såväl levande som döda och kroppsdelar eller produkter av dessa. Under 2019 utgjorde de rapporterade importtransaktionerna till EU avseende vilda djur och växter som skyddas av Cites 36 % av den totala importvolymen. |
| --- | --- |

M.

EU är en stor knutpunkt, transitpunkt och destination för lagligt och olagligt anskaffade exemplar av vilda djur och växter, såväl levande som döda och kroppsdelar eller produkter av dessa. Under 2019 utgjorde de rapporterade importtransaktionerna till EU avseende vilda djur och växter som skyddas av Cites 36 % av den totala importvolymen.

| N. | Mellan 2014 och 2018 importerade EU näst flest jakttroféer av Cites-listade vilda arter, endast med USA framför sig. Allt fler europeiska länder vidtar eller överväger åtgärder för att förbjuda import av jakttroféer. |
| --- | --- |

N.

Mellan 2014 och 2018 importerade EU näst flest jakttroféer av Cites-listade vilda arter, endast med USA framför sig. Allt fler europeiska länder vidtar eller överväger åtgärder för att förbjuda import av jakttroféer.

| O. | Den internationella handeln med vilda djur och växter uppgår till miljarder euro varje år och omfattar miljontals sådana växter och djur. Olaglig handel med vilda djur har blivit den fjärde största svarta marknaden efter marknaderna för narkotikahandel, människohandel och vapenhandel. Brott i samband med handel med vilda djur och växter straffas ofta inte tillräckligt hårt för att fungera avskräckande, och aktörer från mellannivå och uppåt åtalas sällan. |
| --- | --- |

O.

Den internationella handeln med vilda djur och växter uppgår till miljarder euro varje år och omfattar miljontals sådana växter och djur. Olaglig handel med vilda djur har blivit den fjärde största svarta marknaden efter marknaderna för narkotikahandel, människohandel och vapenhandel. Brott i samband med handel med vilda djur och växter straffas ofta inte tillräckligt hårt för att fungera avskräckande, och aktörer från mellannivå och uppåt åtalas sällan.

| P. | Internet spelar en nyckelroll i fråga om att underlätta olaglig handel med vilda djur och växter. |
| --- | --- |

P.

Internet spelar en nyckelroll i fråga om att underlätta olaglig handel med vilda djur och växter.

| Q. | Ökade ansträngningar för att förbättra insynen och det civila samhällets effektiva deltagande i beslutsfattandet är av avgörande betydelse. |
| --- | --- |

Q.

Ökade ansträngningar för att förbättra insynen och det civila samhällets effektiva deltagande i beslutsfattandet är av avgörande betydelse.

| R. | EU har en tydlig roll att spela när det gäller att upprätta konstruktiva samarbeten och utbyten mellan statliga och icke-statliga fristäder och räddningscenter för att säkra långsiktiga och artanpassade lösningar för beslagtagna vilda djur och växter. |
| --- | --- |

R.

EU har en tydlig roll att spela när det gäller att upprätta konstruktiva samarbeten och utbyten mellan statliga och icke-statliga fristäder och räddningscenter för att säkra långsiktiga och artanpassade lösningar för beslagtagna vilda djur och växter.

| S. | Traditionella läkemedel hör till de främsta Cites-relaterade beslagen av varor som rapporterats av medlemsstaterna. Användningen av vilda djur i traditionella läkemedel skadar den biologiska mångfalden, särskilt när rödlistade arter berörs. Efterfrågan på traditionella läkemedel med animaliska ingredienser leder till ökad olaglig handel med vilda djur. |
| --- | --- |

S.

Traditionella läkemedel hör till de främsta Cites-relaterade beslagen av varor som rapporterats av medlemsstaterna. Användningen av vilda djur i traditionella läkemedel skadar den biologiska mångfalden, särskilt när rödlistade arter berörs. Efterfrågan på traditionella läkemedel med animaliska ingredienser leder till ökad olaglig handel med vilda djur.

| T. | De pelagiska hajpopulationerna har minskat med 71 % sedan 1970, och mer än 50 % av hajarterna är hotade eller nära hotade av utrotning (4). Jakten på dem för handel med deras kroppsdelar är en av huvudorsakerna till denna minskning. 20 % av revhajspopulationerna har konstaterats vara funktionellt utrotade. Under 2020 var EU:s medlemsstater källan till över 45 % av alla hajfensrelaterade produkter som importerades till tre stora handelscentrum: Hongkong, Singapore och Taiwan. |
| --- | --- |

T.

De pelagiska hajpopulationerna har minskat med 71 % sedan 1970, och mer än 50 % av hajarterna är hotade eller nära hotade av utrotning (4). Jakten på dem för handel med deras kroppsdelar är en av huvudorsakerna till denna minskning. 20 % av revhajspopulationerna har konstaterats vara funktionellt utrotade. Under 2020 var EU:s medlemsstater källan till över 45 % av alla hajfensrelaterade produkter som importerades till tre stora handelscentrum: Hongkong, Singapore och Taiwan.

| U. | Efter populationsminskningar i Afrika med över 60 % för afrikansk savannelefant (Loxodonta africana) och 86 % för afrikansk skogselefant (Loxodonta cyclotis) inom loppet av tre generationer höjde Internationella naturvårdsunionen (IUCN) under 2021 hotnivån för den afrikanska savannelefanten från sårbar till starkt hotad och förtecknade den afrikanska skogselefanten separat som akut hotad (5). |
| --- | --- |

U.

Efter populationsminskningar i Afrika med över 60 % för afrikansk savannelefant (Loxodonta africana) och 86 % för afrikansk skogselefant (Loxodonta cyclotis) inom loppet av tre generationer höjde Internationella naturvårdsunionen (IUCN) under 2021 hotnivån för den afrikanska savannelefanten från sårbar till starkt hotad och förtecknade den afrikanska skogselefanten separat som akut hotad (5).

| V. | Tjuvjakt för handel med elfenben är den främsta orsaken till den minskade populationen bland afrikanska elefanter. Olaglig handel med elfenben skadar den ekonomiska utvecklingen, göder den organiserade brottsligheten, främjar korruption och underblåser konflikter. Den olagliga handeln med elfenben har ökat avsevärt sedan laglig försäljning infördes. |
| --- | --- |

V.

Tjuvjakt för handel med elfenben är den främsta orsaken till den minskade populationen bland afrikanska elefanter. Olaglig handel med elfenben skadar den ekonomiska utvecklingen, göder den organiserade brottsligheten, främjar korruption och underblåser konflikter. Den olagliga handeln med elfenben har ökat avsevärt sedan laglig försäljning infördes.

| W. | Det är förbjudet att handla med vilda tigrar. EU:s bestämmelser om handel med vilda djur och växter hindrar dock inte handeln med tigrar som fötts upp i fångenskap och med deras kroppsdelar, trots att det enligt Cites-beslut 14.69 om exemplar uppfödda i fångenskap inte ska förekomma kommersiell uppfödning av och handel med tigrar med avseende på deras kroppsdelar. Medlemsstater fortsätter att importera och exportera levande tigrar och delar av tigrar som registrerats enligt Cites-koden för kommersiell handel. |
| --- | --- |

W.

Det är förbjudet att handla med vilda tigrar. EU:s bestämmelser om handel med vilda djur och växter hindrar dock inte handeln med tigrar som fötts upp i fångenskap och med deras kroppsdelar, trots att det enligt Cites-beslut 14.69 om exemplar uppfödda i fångenskap inte ska förekomma kommersiell uppfödning av och handel med tigrar med avseende på deras kroppsdelar. Medlemsstater fortsätter att importera och exportera levande tigrar och delar av tigrar som registrerats enligt Cites-koden för kommersiell handel.

Inledning

| 1. | Europaparlamentet understryker det uppenbara behovet av en mer försiktighetsbaserad strategi för skydd av vilda djur och växter med tanke på det fortsatta hot som handeln med dessa utgör mot enskilda djur, arter, människors och djurs hälsa och miljön. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet efterlyser ökad överensstämmelse mellan Cites, konventionen om biologisk mångfald, konventionen om skydd av flyttande vilda djur och andra fördrag och avtal som rör biologisk mångfald för att effektivt fullgöra de internationella åtagandena om bevarande av biologisk mångfald. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet är bekymrat över att marknaden för exotiska sällskapsdjur och omfattningen av de berörda arterna växer både inom EU och internationellt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar att miljöavtrycket från EU:s produktion och konsumtion bör minskas i brådskande ordning för att hålla sig inom planetens gränser. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet understryker att skogarnas ekosystemtjänster och resurser är väsentliga för människor i hela världen. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att verka för antagandet av en Cites-resolution om skogar vid CoP19 för att säkerställa att Cites-listade trädslag skyddas ordentligt och att handel med dem bedrivs endast när den är laglig, hållbar och spårbar. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet betonar att såväl jämställdheten som den miljömässiga hållbarheten vinner på att kvinnor är delaktiga i bevarandet av vilda djur och växter och att det möjliggör mer målinriktade och ändamålsenliga åtgärder för att bekämpa olaglig handel med vilda djur och växter. Parlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta med Cites-sekretariatet för att integrera ett jämställdhetsperspektiv i Cites och stödja jämställdhetsmedvetna initiativ för att påverka och ta itu med brottsliga beteenden med anknytning till vilda djur och växter och bevarandet av dessa. Parlamentet anser att det Cites-relaterade verkställandet, beslutsfattandet och genomförandet bör främja jämställdhet och uppmanar EU och medlemsstaterna att verka för en jämställdhetshandlingsplan för Cites, som skulle kunna införas genom en resolution. |
| --- | --- |

6.

Genomförande, efterlevnad och verkställande

| 7. | Europaparlamentet framhåller att 2019 års globala bedömningsrapport från IPBES om biologisk mångfald och ekosystemtjänster pekar ut ett antal svagheter i Cites, såsom genomförande och verkställande, behovet av vetenskapligt baserade kvoter, finansiering, korruptionsbekämpning och efterfrågereducering. Parlamentet understryker att dessa svagheter bör åtgärdas för att förbättra genomförandet av konventionen och uppmanar med kraft alla parter att arbeta för att ta itu med dessa frågor grundligt. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet beklagar det otillräckliga verkställandet av förbud och restriktioner mot handel med skyddade arter på grund av bristande kapacitet och resurser som parterna avsatt. Parlamentet uppmanar alla parter att intensifiera verkställandet av konventionen. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uttrycker oro över att Cites-parterna inte ställs till svars för sin underlåtenhet att verkligen genomföra bestämmelserna i konventionen, inbegripet kravet på att basera import- och exporttillstånd på vetenskapligt vederhäftig rådgivning om att sådan import eller export inte kommer att vara skadlig för arternas överlevnad (icke-skadlighetsrekvisit). |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet efterlyser en konsekvent och opartisk tillämpning av de instrument som föreskrivs i Cites och de beslut som fattas inom ramen för Cites för att främja efterlevnaden av konventionen, inbegripet programmet för efterlevnadsassistans. Parlamentet uppmanar EU och alla parter att ta fram åtgärder för att se till att konventionen efterlevs på ett adekvat sätt och i rätt tid, bland annat genom att avsätta nödvändiga resurser för detta och genom att anta ändamålsenlig nationell lagstiftning för att genomföra beslut och resolutioner som antagits inom ramen för konventionen. Parlamentet manar till ömsesidigt samarbete mellan parterna och till utbyte av bästa praxis. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar vidare EU och dess medlemsstater att anta strikta åtgärder, inbegripet avskräckande sanktioner, i fall av bristande efterlevnad när det konstateras att en part undergräver konventionens ändamålsenlighet och inte på ett ändamålsenligt sätt stoppar olaglig eller ohållbar exploatering och handel, och att i sista hand ställa in handeln med den felande parten. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar alla parter att arbeta för att säkerställa skyddet för visselblåsare, journalister, parkvakter och miljö- och människorättsförsvarare, som spelar en viktig roll för att skydda miljön och stoppa den olagliga handeln med vilda djur och växter. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet insisterar på att gränsöverskridande artskyddsbrott bör erkännas av alla parter som allvarlig organiserad brottslighet, vilket bör återspeglas i tilldelningen av resurser och innebära aktiv involvering av specialiserade polis- och tullutredningsorgan. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet understryker polisens och tullens nyckelroll och uppmanar med kraft alla EU:s medlemsstater att inrätta specialenheter inriktade på artskyddsbrott på nationell nivå med mandat som omfattar hela statens territorium och inte är begränsat till vissa regioner eller andra territoriella enheter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att bemyndiga dessa specialenheter att aktivt delta i internationellt samarbete och internationell samordning. Parlamentet betonar att samarbetet med berörda myndigheter i medlemsstaterna i frågor om olaglig handel med vilda djur och växter skulle kunna ses över och stärkas ytterligare genom EU:s verkställighetsgrupp, som för samman brottsbekämpningstjänstemän från alla EU:s medlemsstater, samt EU:s byrå för samarbete inom brottsbekämpning (Europol), Eurojust, Interpol, Världstullorganisationen och Cites-sekretariatet. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att stärka utbildningen i brottsbekämpning avseende handel med vilda djur och växter. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet framhåller behovet av en databas över experter i biologi och/eller ekologi, både för att peka ut arter och lagföra artskyddsbrott, såsom tjuvjakt, olaglig handel eller olaglig exploatering, och för att ge brottsbekämpande organ på lokal, regional, nationell och internationell nivå bättre insikt i fenomenet. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet betonar fördelarna med en databas över informationssystem för förvaltning av brottsbekämpning i kampen mot organiserad brottslighet och olaglig handel med vilda djur och växter. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att inrätta en databas på EU-nivå över mål rörande miljöbrott, inbegripet artskyddsbrott, och över åtgärder som brottsbekämpande organ vidtagit på miljöbrottsområdet. Parlamentet anser att en sådan databas bör möjliggöra centraliserad datainsamling och höja digitaliserings- och kunskapsnivån. Parlamentet konstaterar att en genomgång av historiska fall kan vara till nytta för myndigheter, byråer och organisationer på området. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet erinrar om sin resolution av den 9 juni 2021 om EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030: Ge naturen större plats i våra liv. I denna uppmanade parlamentet kommissionen att underlätta kapacitetsuppbyggnad, inklusive kunskapsöverföring, teknikutbyte och kompetensutveckling, i mottagarländerna så att de kan genomföra Cites och andra konventioner och avtal som är viktiga för skyddet av biologisk mångfald inom ramen för instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen – och Världshandelsorganisationens initiativ Aid for Trade. Parlamentet insisterar på behovet av att stärka samarbetsprogram med länder utanför EU för att bevara deras inhemska biologiska mångfald, inbegripet interparlamentarisk dialog, och för att hjälpa utvecklingsländer att genomföra dessa program. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet beklagar att EU inte genomför Cites-rekommendationerna i resolution 12.10 (rev.CoP15) om registrering av verksamhet genom vilken djurarter i bilaga I föds upp i fångenskap för kommersiella ändamål. Parlamentet uttrycker oro över att detta skapar kryphål och underlättar olaglig handel. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullt ut genomföra den resolutionen och att registrera alla relevanta uppfödningsanläggningar för dessa arter och inkomma med fullständiga och korrekta registreringsansökningar till både kommissionen och Cites-sekretariatet. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att värja sig mot alla försök att försvaga systemet för registrering av verksamhet för uppfödning i fångenskap av arter som ingår i bilaga I. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmuntrar och stöder införandet av moderna och innovativa märknings- och spårningsmetoder för Cites-listade arter eller produkter som härrör från dem för att individer som fötts upp i fångenskap och deras derivat ska kunna skiljas från sådana som fångats vilda. |
| --- | --- |

19.

Beslutsfattande, insyn och rapportering

| 20. | Europaparlamentet välkomnar de årliga rapporterna om olaglig handel som ett viktigt steg mot en bättre förståelse av olaglig handel med vilda djur och växter och uppmanar med kraft EU och alla parter att lägga fram rapporterna i tid. Parlamentet betonar att dessa rapporter bör innehålla information om beviljade tillstånd och intyg, kvantiteter och typer av exemplar samt namn på arter som ingår i bilagorna I, II och III. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar med kraft alla parter och EU att säkerställa insyn i Cites-sekretariatets icke-känsliga verksamheter och insatser, bland annat genom att göra de årliga rapporterna om olaglig handel allmänt tillgängliga, och att garantera att uppgifterna laddas upp i tid i Cites handelsdatabas, inbegripet information om beställning av rapporter, utarbetande av uppdragsbeskrivningar och urval av konsulter. Parlamentet uppmanar med kraft alla parter att göra ytterligare ansträngningar för att se till att diskrepanserna vad gäller export- och importtillstånd minimeras. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet anser att större insyn i den kommersiella handeln med arter i bilaga I, inklusive djur som fötts upp i fångenskap, är centralt för att bekämpa korruption, olaglig handel, smuggling och tvätt i samband med sådana exemplar. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet efterlyser bättre registrering avseende bilaga I, bland annat när det gäller exemplar som föds upp och hålls i fångenskap och när det gäller utvecklingen av riskindikatorer för miljö-, säkerhets- och djurhållningsrutiner, såsom fler detaljer om hur register förs, hur datahantering och rapportering sker, hur lager-/inventeringssystemet sköts och hur det granskas och säkras med avseende på transport, lagring och bortskaffande. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen och medlemsstaterna om att leda insatserna för att få ett slut på kommersiell handel med utrotningshotade arter och delar av dessa samt sitt krav på ett fullständigt och omedelbart förbud på europeisk nivå mot kommersiell handel med samt export eller återexport av elfenben, inom EU eller till destinationer utanför EU, inklusive elfenben från tiden före konventionen. Parlamentet påpekar samtidigt att begränsade undantag bör förbli möjliga för import och export för vetenskapliga ändamål, för musikinstrument som förvärvats lagligt före 1975 och för handel med artefakter och antikviteter som tillverkats före 1947, förutsatt att de har ett giltigt intyg. Parlamentet begär liknande restriktioner för andra utrotningshotade arter, såsom tigrar och noshörningar. Parlamentet begär att ett sådant förbud införs utan ytterligare dröjsmål. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet välkomnar ändringarna av kommissionens förordning (EG) nr 865/2006 (6) och det reviderade vägledningsdokumentet om EU:s ordning för handel med elfenben och uppmanar med kraft kommissionen att strikt övervaka medlemsstaternas genomförande av den reviderade förordningen. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att omvandla dessa regler till rättsligt bindande lagstiftning och att täppa till eventuella återstående kryphål. |
| --- | --- |

25.

Finansiering

| 26. | Europaparlamentet noterar med oro att många CoP18-beslut fortfarande inte är finansierade. Parlamentet uppmanar alla parter att garantera tillräcklig finansiering för ett korrekt genomförande av hela konventionen, inbegripet dess verkställighet. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka sitt ekonomiska stöd och annat stöd till genomförandet av Cites-besluten. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet betonar att genomförandet av många av Cites-besluten är beroende av tillgången på extern finansiering. Parlamentet uppmanar EU och alla parter i konventionen att undersöka mekanismer för att säkerställa att extern finansiering av Cites-beslut är förenlig med prioriteringarna i deras arbetsprogram och att det utvecklingsstöd som EU beviljar mottagarländerna inte hotar livskraften hos vilda arter, den biologiska mångfalden, naturliga livsmiljöer, ekosystem och de tjänster som de tillhandahåller. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uttrycker oro över den ökande arbetsbördan för Cites-sekretariatet, partskonferensen och kommittéerna i förhållande till deras tillgängliga resurser. Parlamentet uppmanar EU att visa ledarskap i hanteringen av denna fråga. Parlamentet uppmanar bland annat alla parter att stödja ett robust genomförande av förslag till beslut och rekommendationer från Cites ständiga kommitté. |
| --- | --- |

28.

Cites strategiska vision för 2021–2030

| 29. | Europaparlamentet välkomnar erkännandet av kopplingarna mellan Cites och målen för hållbar utveckling, konventionen om biologisk mångfald och slutsatserna från IPBES. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet anser att översynen av Cites strategiska vision bör behandlas vid CoP19 mot bakgrund av mångfaldskonventionens globala ram för biologisk mångfald, som ska antas i år, för att säkerställa att Cites bidrar till genomförandet av den globala ramen för biologisk mångfald. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar med kraft parterna att uppnå målet att ha enbart laglig och ekologiskt hållbar handel med vilda djur och växter senast 2025. Parlamentet betonar att målet bör vara att undanröja olaglig handel med Cites-listade arter av vilda djur och växter, inbegripet arter som fötts upp i fångenskap, och inte bara att minska den. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet betonar att beslut som antas av Cites-organ bör baseras på vetenskapliga kriterier som syftar till arternas bevarande, på bästa tillgängliga vetenskapliga information och på försiktighetsprincipen. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet beklagar utelämnandet av den kritiska frågan om djurens välbefinnande i visionsförklaringen och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna samt alla andra parter att åtgärda detta utelämnande. |
| --- | --- |

33.

Stärka EU:s roll i den globala kampen mot olaglig handel med vilda djur och växter

| 34. | Europaparlamentet beklagar luckorna i genomförandet av EU:s bestämmelser om handel med vilda djur och växter, eftersom de inte omfattar alla kritiska arter och inte ger samma skyddsnivå för djur uppfödda i fångenskap. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att se över och utvidga den befintliga lagstiftningen om handel med vilda djur och växter för att se till att det blir förbjudet med import, omlastning, export, köp, försäljning och transport av vilda djur eller växter som tas emot, innehas, transporteras eller säljs i strid med lagstiftningen i ursprungs- eller transitlandet. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen och medlemsstaterna att leda insatserna för att få ett slut på kommersiell handel med utrotningshotade arter och delar av dessa. Parlamentet betonar vikten av att ta fram Smart-mål i detta syfte (Smart är ett verktyg för geografisk övervakning och rapportering). |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet betonar att olaglig handel med vilda djur och växter och hållbar konsumtion bör inkluderas på ett systemövergripande sätt i EU:s handelspolitik. Parlamentet upprepar sin uppmaning till rådet att betrakta konventionen om biologisk mångfald som en väsentlig del av frihandelsavtal, förutsatt att man enas om obligatoriska mekanismer för översyn av nationella mål (7). Parlamentet uppmanar rådet att även göra Cites och Parisavtalet till väsentliga delar av frihandelsavtal och att mana till ett ändamålsenligt genomförande av dem. Parlamentet belyser vikten av den kommande reformen av förordningen om det allmänna preferenssystemet (8) för att åstadkomma ett ändamålsenligt genomförande av multilaterala konventioner om klimat- och miljöaspekter som omfattas av den förordningen, till exempel konventionen om biologisk mångfald. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att anpassa den europeiska databasen Traces (det integrerade veterinärdatasystemet) i syfte att samla in och offentliggöra korrekt information om arter, volym och ursprung rörande alla marina akvariefiskar som omfattas av handel och på så vis övervaka denna för närvarande oreglerade och ofta ohållbara handel där EU är en stor importmarknad. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till EU:s medlemsstater att upprätta en vetenskapligt baserad EU-omfattande positivlista över djur som är tillåtna som sällskapsdjur, under lämpliga djurskyddsförhållanden, utan att det skadar vilda populationer och den europeiska biologiska mångfalden. Parlamentet framhåller i detta sammanhang behovet av en kommissionsstudie för att underlätta ett antagande av en sådan lista, som bland annat bör baseras på medlemsstaternas befintliga erfarenheter och på lärdomar som dragits. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att vidta omedelbara effektiva åtgärder inom ramen för sina åtaganden i EU:s strategi för biologisk mångfald för att förbjuda import av jakttroféer som härrör från Cites-listade arter. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet välkomnar EU:s insatser för att ge utvecklingsstöd till insatser mot olaglig handel med vilda djur och växter i utvecklingsländer. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja de insatser som görs i partnerländer som är källor till vilda djur och växter och produkter från dessa, transitpunkter och/eller destinationer för säljare och köpare för att utveckla hållbara ekonomiska alternativ för lokalsamhällenas försörjning och hållbarhet. |
| --- | --- |

40.

EU:s handlingsplan mot olaglig handel med vilda djur och växter

| 41. | Europaparlamentet välkomnar översynen och det fortsatta genomförandet av EU:s handlingsplan mot olaglig handel med vilda djur och växter. Parlamentet uppmanar kommissionen att offentliggöra en ambitiös handlingsplan för EU utan dröjsmål. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet betonar dock att framgången för EU:s framtida handlingsplan mot olaglig handel med vilda djur och växter till stor del kommer att bero på resursfördelningen. Parlamentet uppmanar därför EU och medlemsstaterna att öronmärka särskilda budgetanslag för dess genomförande. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet anser att handlingsplanen inte har gett tillräckligt med incitament att ta itu med EU-medborgarnas roll i upprätthållandet av efterfrågan på olagliga produkter av vilda djur och växter både hemma och i EU:s grannskap och anser att EU:s handlingsplan bör skärpas. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra evidensbaserade initiativ för att minska efterfrågan i viktiga konsumentländer, även inom EU. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet betonar att EU:s handlingsplan mot olaglig handel med vilda djur och växter bör få adekvat finansiering, inklusive bistånd till länder utanför EU och till räddningscenter och fristäder för vilda djur och växter. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet anser att EU:s nya handlingsplan bör bana väg för bättre brottsbekämpnings- och inspektionsverksamhet bland berörda myndigheter i hela unionen och för förbättrad datainsamling och dataåtkomst, vilket kommer att möjliggöra bättre trendbedömningar och riskanalyser. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att anslå tillräckliga mänskliga och ekonomiska resurser för att genomföra handlingsplanen och att investera i kapacitetsuppbyggnad och utbildning inom brottsbekämpande och rättsliga myndigheter. Parlamentet understryker att utbyte och fördjupning av kunskap bland berörda tjänstemän och åtgärder för att öka allmänhetens medvetenhet måste bli en integrerad del av den framtida planen. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar vidare kommissionen att skapa tydliga och genomförbara mål och åtgärder som ska vara en del av handlingsplanen och att utarbeta en tydlig övervaknings- och utvärderingsmekanism. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet anser det avgörande att handlingsplanen är helt i linje med strategin för biologisk mångfald 2030 och säkerställer synergier med relevant EU-lagstiftning och den globala ramen för biologisk mångfald efter 2020. Parlamentet är fast övertygat om att handlingsplanen bör identifiera och särskilt fokusera på prioriterade arter och ta itu med frågan om nationellt skyddade arter som är föremål för olaglig handel i EU. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta itu med handel både online och offline i EU:s reviderade handlingsplan mot olaglig handel med vilda djur och växter och se till att cyberbrott avseende vilda djur och växter ges samma prioritet som andra former av cyberbrott som hotar människors hälsa, miljön, ekonomin, säkerheten och utbildningen, bl.a. genom kommunikation, samarbete och samordning inom de berörda offentliga och privata sektorerna. Parlamentet uppmanar kommissionen att skyndsamt utvärdera hur rättsakten om digitala tjänster (9) skulle kunna fungera som ett verktyg för att ta itu med olaglig näthandel med djur och växter. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet noterar att det finns bevis för att laglig handel med vilda djur fungerar som täckmantel för olaglig handelsverksamhet, ger omfattande möjligheter till tvätt och försvårar verkställandet av reglerna. Parlamentet uppmanar EU att ta itu med både laglig och olaglig handel med vilda djur vid översynen av EU:s handlingsplan mot olaglig handel med vilda djur och växter. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet betonar att handlingsplanen bör ta ett samlat grepp från källa till konsument. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet anser det viktigt att handlingsplanen involverar och tar hjälp av den privata sektorn för att bekämpa olaglig handel med vilda djur och växter och att det görs tillräckliga offentliga och privata forskningsinvesteringar för att öka vår förståelse av handel med vilda djur och växter. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet betonar att den reviderade handlingsplanen bör integrera mänskliga rättigheter och jämställdhetsfrågor, erkänna den roll som det civila samhällets organisationers spelar, inbegripa samråd med berörda parter och säkerställa allmänhetens deltagande. |
| --- | --- |

52.

Organiserad brottslighet, cybersäkerhet och konfiskerade djur

| 53. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att genom sina behöriga institutioner bygga upp gränsöverskridande samarbete och samordning med olika berörda internationella myndigheter och institutioner för att bekämpa organiserade kriminella gruppers deltagande i olaglig handel med vilda djur och växter. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att främja utarbetandet och antagandet av ett ambitiöst och ändamålsenligt protokoll om miljöbrott inom ramen för FN:s konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet, enligt vad som avses i EU:s strategi för att bekämpa organiserad brottslighet 2021–2025 (10), vilket skulle inbegripa en bestämmelse som ålägger medlemsstaterna att kriminalisera import av och handel med vilda djur och växter som har tagits olagligt från ursprungslandet. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet välkomnar varmt förslaget till översyn av miljöbrottsdirektivet (2008/99/EG) för att låta detta omfatta de flesta former av miljöbrott så att de blir straffbara med harmoniserade, avskräckande, effektiva och proportionerliga sanktioner eller påföljder. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa samordning vid genomförandet av miljöbrottsdirektivet, EU:s bestämmelser om handel med vilda djur och växter och EU:s reviderade handlingsplan mot olaglig handel med vilda djur och växter, och att använda de verktyg som erbjuds inom de olika ramarna så effektivt som möjligt. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet vill att olagligt, orapporterat och oreglerat fiske samt undervattensbuller inkluderas i brottsförteckningen i det reviderade miljöbrottsdirektivet. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet beklagar att djurskyddshänsyn saknas i förslaget. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att djurplågeri betraktas som en försvårande omständighet som möjliggör skärpta straff enligt det reviderade miljöbrottsdirektivet. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att anta särskild EU-vägledning för bekämpande av cyberbrottslighet avseende vilda djur och växter och att säkerställa en harmoniserad politik i medlemsstaterna och samarbete mellan alla berörda parter. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att effektivt och fullt ut genomföra Cites-besluten 18.81–18.85 om internetrelaterade artskyddsbrott och att samtidigt dra full nytta av Interpols praktiska riktlinjer för brottsbekämpningspersonal avseende internetrelaterade artskyddsbrott, som tagits fram för att genomföra de relevanta bestämmelserna i Cites-beslut 17.93. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU att främja och stödja initiativ för att avsevärt öka kapaciteten för räddning och rehabilitering av vilda djur och växter genom resurser, finansiering, utbildning och, inte minst viktigt, inrättandet av ett nätverk av behöriga och ackrediterade räddningscenter och fristäder samt nationella handlingsplaner för hantering av beslagtagna levande djur. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet noterar att bristande nationell räddnings- och fristadskapacitet kan bidra till en medlemsstats bristande verkställande av tillämpliga bestämmelser om handel med vilda djur och växter och resultera i åtgärder som inte är adekvata för att avskräcka från artskyddsbrott. Parlamentet anser att det reviderade miljöbrottsdirektivet skulle kunna inbegripa t.ex. regler för förvaltningen av de förverkade vinsterna, inbegripet lämplig vård av beslagtagna levande djur. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet understryker vikten av att systematiskt genomföra finansiella utredningar och förfaranden för återvinning av tillgångar. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att stödja åtgärder för förverkande av olagliga finansiella flöden och intäkter från artskyddsbrott. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra och främja konsekvent och transparent rapportering om alla beslagtagna eller konfiskerade levande djur till Cites, Europol och ursprungsländerna. |
| --- | --- |

64.

One Health-modellen och Cites roll för att minska risken för framtida zoonotiska sjukdomar med koppling till internationell handel med vilda djur och växter

| 65. | Europaparlamentet påminner om att 70 % av alla nya sjukdomar och pandemier enligt IPBES har sitt ursprung bland djur. Parlamentet uttrycker, inte minst mot bakgrund av den pågående covid-19-pandemin, djup oro över den allt vanligare uppkomsten och spridningen av zoonotiska sjukdomar som överförs från djur till människa (antropozoonoser), vilket förvärras av klimatförändringar, miljöförstöring, förändrad markanvändning, avskogning, förstörelse av och belastning på den biologiska mångfalden och de naturliga livsmiljöerna, olaglig handel med vilda djur samt ohållbara livsmedelsproduktions- och konsumtionsmönster. Parlamentet understryker behovet av att förbättra kunskapen om kopplingarna mellan uppkomsten av sjukdomar å ena sidan och den lagliga och olagliga handeln med vilda djur och växter, bevarande och förstörelse av ekosystem å den andra. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet påpekar att risken för pandemier kan minskas avsevärt genom att man drar ner på sådan mänsklig verksamhet som ger upphov till förlust av biologisk mångfald och att det kostar uppskattningsvis 100 gånger mindre att minska pandemiriskerna än att hantera pandemier. Parlamentet betonar att det är av yttersta vikt att skydda och återställa livsmiljöer för vilda djur och växter för att förhindra ytterligare en pandemi av animaliskt ursprung. Parlamentet uppmanar med kraft alla parter att intensifiera sina ansträngningar. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU och alla andra parter att säkerställa djurskyddet för levande djur som är föremål för handel och sådana som hålls i uppfödningsanläggningar och att ta till sig vetenskapliga belägg för att dåliga djurskyddsförhållanden på anläggningar och vid transport och handel är kopplade till sjukdomsutbrott och sjukdomsspridning och därmed hotar både djurs och människors hälsa. Parlamentet betonar fördelarna med en EU-omfattande positivlista över djur som är tillåtna som sällskapsdjur i detta avseende. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att använda de regleringsdialoger som föreskrivs i frihandelsavtal för att främja EU:s stränga sanitära och växt- och djurskyddsrelaterade standarder i syfte att minimera riskerna för framtida epidemier och pandemier. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att vid behov överväga ett moratorium för import av vilda djur eller andra arter från områden som utgör centrum för framväxande infektionssjukdomar för att hantera eventuella säkerhetsproblem. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet betonar den viktiga roll som Cites bör spela för att förebygga framtida pandemier som det internationella regleringsinstrumentet för handel med vilda djur och växter. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet framhåller vägledningen från Världshälsoorganisationen, Världsorganisationen för djurhälsa och FN:s miljöprogram, där nationella behöriga myndigheter uppmanas att ställa in handeln med vilda däggdjur som fångats levande för livsmedels- eller uppfödningsändamål och att stänga de delar av livsmedelsmarknader där man säljer vilda däggdjur som fångats levande, detta som en nödåtgärd, såvida det inte finns påvisat effektiva bestämmelser och adekvata riskbedömningar. Parlamentet framhåller rekommendationerna från IPBES om att man från handeln med vilda djur ska ta bort levande arter som vid expertgranskning konstaterats medföra hög risk för uppkomsten av sjukdomar. Parlamentet uppmanar kommissionen och EU:s medlemsstater att stödja världssamfundet för att ta itu med den kommersiella handeln med och försäljningen av levande vilda djur på marknader för livsmedelsändamål, särskilt fåglar och däggdjur, i syfte att fasa ut denna handel, vilket är ett viktigt steg mot att uppnå målet att förebygga framtida pandemier av zoonotiskt ursprung. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet understryker kommissionens och medlemsstaternas viktiga roll för att samordna och stödja One Health-modellen i EU och förorda den i alla internationella forum. Parlamentet efterlyser ett snabbt antagande av en ny resolution som uppmuntrar parterna att institutionalisera en One Health-modell för användningen av och handeln med vilda djur och växter, med hjälp av den operativa definition av One Health som utarbetats av högnivåexpertpanelen för One Health, vid genomförandet av konventionen och i nationell lagstiftning, och att genomföra lämpliga riskanalyser och förebyggande program med avseende på djurs, människors och miljöns hälsa när de bedömer ansökningar om tillstånd och intyg för handel med vilda växter och djur. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet noterar med oro att stora mängder kött från domesticerade djur och vilda djur fortfarande smugglas in i medlemsstaterna med hjälp av flygresenärer, vilket utgör en risk för djurs och människors hälsa och för den biologiska mångfalden. Parlamentet uppmanar kommissionen att öka insamlingen av uppgifter om detta problem tillsammans med medlemsstaterna och att stödja och samordna EU:s insatser mot olaglig köttimport. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet välkomnar Cites avsikt att arbeta tillsammans med Världsorganisationen för djurhälsa för att utarbeta ett gemensamt arbetsprogram i syfte att på ett samarbetsinriktat sätt fylla i kunskapsluckor och hitta effektiva och praktiska lösningar för att minska spridningsriskerna avseende patogener i leveranskedjorna för vilda djur och växter. Parlamentet uppmuntrar Cites att fortsätta att stärka ett aktivt samarbete med andra internationella organisationer och konventioner inriktade på förebyggande av zoonotiska sjukdomar genom användning av en One Health-modell. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet påminner om vikten av ursprungsbefolkningars och lokalsamhällens engagemang för bevarandet av arter och genomförandet av konventionen. Parlamentet är medvetet om att vissa samhällen är beroende av Cites-listade arter för sin försörjning. Parlamentet beklagar att det saknas ett visst mått av erkännande av ursprungsbefolkningar och lokalsamhällen i Cites, i motsats till konventionen om biologisk mångfald. Parlamentet anser att Cites-möten skulle gynnas av större representation och deltagande av ursprungsbefolkningar och lokalsamhällen och beklagar bristen på framsteg hittills. Parlamentet uppmanar med kraft parterna och sekretariatet att fortsätta arbetet med att fastställa och genomföra effektiva mekanismer för att säkerställa att ursprungsbefolkningar och lokalsamhällen kan göra sina röster hörda. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Europaparlamentet uppmanar Världshälsoorganisationen att ta ställning mot användningen av vilda djur i läkemedel, särskilt mot användningen av arter som klassificeras som (nära) hotade, sårbara eller starkt hotade på IUCN:s rödlista. |
| --- | --- |

75.

Ändringar av Cites-bilagorna

| 76. | Europaparlamentet uttrycker sitt starka stöd för de listningsförslag som lagts fram av EU och dess medlemsstater i syfte att ändra bilagorna till Cites. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Europaparlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att stödja förslag till Cop19 som läggs fram eller stöds av utbredningsländer om att lista arter eller flytta arter från bilaga II till bilaga I. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Europaparlamentet uppmanar EU:s medlemsstater och alla andra parter att stödja förslag som läggs fram för Cop19 om bättre skydd för reptiler, groddjur, fåglar, fisk och däggdjur som hotas av den internationella handeln för sällskapsdjursmarknaden, med vetskap om att marknaden för exotiska sällskapsdjur och omfattningen av de berörda arterna växer både inom EU och internationellt. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Europaparlamentet uppmanar EU och alla parter i Cites att följa försiktighetsprincipen när det gäller artskydd i alla sina formella ståndpunkter om arbetsdokument och listningsförslag och att, i synnerhet, till fullo beakta principen om att användaren betalar, principen om förebyggande åtgärder, principen om bästa tillgängliga vetenskapliga information och den ekosystembaserade strategin. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU att begära en översyn av konferensresolution 9.21 (Rev. CoP18) om tolkningen och tillämpningen av kvoter för arter som ingår i bilaga I för att få till stånd tätare översyner av kvoterna för dessa arter, som har den högsta skyddsnivån enligt bilagorna, då den nuvarande tidsramen på nio år (dvs. tre mellanliggande perioder mellan möten) är för lång. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Europaparlamentet stöder rekommendationerna om att stärka skyddet och bevarandet av arter, däribland hajar och rockor, havssköldpaddor, sjöhästar, stora kattdjur, elefanter, chiru och saigaantilop. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU att stödja inrättandet av en öppen och inkluderande process för ytterligare omfattande, tidsbunden översyn av konferensresolution 10.21 om transport av levande exemplar och den tillhörande Cites-vägledningen om annan transport än lufttransport. Parlamentet vill att det tillsätts en gemensam kommittéarbetsgrupp för djur- och växttransporter med uppdrag att hantera den regelbundna översynen av riktlinjerna och utarbeta ändringar av konferensresolution 10.21 (Rev. CoP16) i syfte att förbättra de detaljerade transportkraven med klargörande av efterlevnadsansvaret och se över parternas genomförande av dessa. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att stödja antagandet av ett beslut på förslag av den ständiga kommittén om att på nytt sammankalla Cites arbetsgrupp för verkställande av reglerna om noshörningar, och framhåller att tjuvjakt och olaglig handel med noshörningshorn fortfarande utgör ett stort hot mot de afrikanska och asiatiska noshörningarnas överlevnad. |
| --- | --- |

83.

Artspecifika ärenden

Hajar och rockor

| 84. | Europaparlamentet understryker att hajar och rockor spelar en nyckelroll för bevarandet av ett friskt liv i haven och att ny forskning sedan Cites CoP18 nu visar att 37 % av alla arter av hajar och rockor redan hotas av utrotning, vilket är den näst högsta siffran bland alla ryggradsdjur efter groddjur (11). Parlamentet framhåller att en av de främsta drivkrafterna bakom dessa minskningar är den internationella handeln med produkter från dessa djur och att EU är en stor exportör av och handlare med hajdelar och hajprodukter. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Europaparlamentet beklagar att endast 25 % av de arter som berörs av fenhandel hittills är listade i bilaga II till Cites. Parlamentet uppmanar med kraft EU att be sekretariatet, den ständiga kommittén och Cites-parterna att ytterligare undersöka och ta tag i den oroväckande och kritiska brist på överensstämmelse som identifieras i SC74 Doc. 67.2 mellan fångstnivåerna och handelsnivåerna för Cites-listade hajarter och att identifiera potentiella källor till underrapportering eller olaglig handel med Cites-listade hajarter. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Europaparlamentet välkomnar därför kommissionens förslag till rådsbeslut, som inbegriper ett förslag avseende bilaga II som skulle innebära att hela familjen hammarhajar kommer att omfattas av Cites-förordningen. |
| --- | --- |

86.

| 87. | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU, som spelar en nyckelroll i världens hajfiske och hajhandel, att stödja det förslag som Cop19-värdlandet Panama går i täten för om att gråhajar (Carcharhinidae-familjen) ska listas i bilaga II, medan resten av Carcharhinidae-familjen kvalificerar sig för att inkluderas som arter med snarlikt utseende. |
| --- | --- |

87.

Stora kattdjur

| 88. | Europaparlamentet inser att vissa av de stora kattdjuren tillhör de mest hotade Cites-arterna, med populationer som fortsatt att minska till den punkt som innebär utrotning på nationell nivå på senare tid, och att bevarandet av och handeln med stora Cites-listade kattdjur har fått lite uppmärksamhet och ekonomiskt stöd jämfört med andra Cites-frågor. |
| --- | --- |

88.

| 89. | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU att inrätta en fond för bevarande av stora kattdjur som bl.a. ska stödja genomförandet av resolutioner och beslut specifikt inriktade på stora Cites-listade kattdjur samt genomförandet av tidsbundna, landsspecifika rekommendationer och de resultat och den produktion som kommer från Cites arbetsgrupp för stora kattdjur. |
| --- | --- |

89.

| 90. | Europaparlamentet uppmanar vidare EU att se till att Cites-sekretariatet intar ett riskbaserat förhållningssätt till Cites-uppdrag i länder som har problematiska anläggningar för asiatiska stora kattdjur i fångenskap. |
| --- | --- |

90.

| 91. | Europaparlamentet noterar med stor oro att alla fem arter i släktet Panthera (tiger, lejon, jaguar, leopard och snöleopard) har en ogynnsam bevarandestatus som varierar från ”nära hotad” till ”starkt hotad” samtidigt som deras populationer minskar. |
| --- | --- |

91.

| 92. | Europaparlamentet uppmanar med kraft alla parter att förbjuda kommersiell handel, utan undantag, med de fem arterna av släktet Panthera (tiger, lejon, jaguar, leopard och snöleopard). Parlamentet uppmanar vidare medlemsstaterna att förbjuda att dessa arter föds upp i fångenskap av privata enheter, utom licensierade djurparker, eftersom detta kan underlätta olaglig handel med dem. |
| --- | --- |

92.

| 93. | Europaparlamentet påpekar att den lagliga kommersiella handeln med arter som föds upp i fångenskap, t.ex. tigrar och andra stora kattdjur, är mycket skadlig eftersom den stimulerar efterfrågan, försvårar verkställandet av reglerna och ger omfattande möjligheter till tvätt. |
| --- | --- |

93.

| 94. | Europaparlamentet kräver nedläggning av tigerfarmar och ett slut på all kommersiell handel med tigrar och delar av tigrar. |
| --- | --- |

94.

| 95. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och alla Cites-parter att se till att det afrikanska lejonet inkluderas i bilaga I för att ge det optimal skyddsstatus och efterlyser krafttag mot olaglig handel med det afrikanska lejonet, som främst sker med asiatiska länder. |
| --- | --- |

95.

Elefanter

| 96. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fullt ut stödja och aktivt förespråka en inkludering av alla afrikanska elefantpopulationer i bilaga I till Cites och att motsätta sig att elefantpopulationer flyttas från bilaga I till bilaga II. |
| --- | --- |

96.

| 97. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja utvecklingen av en enkel och enhetlig rättslig ram för handel med levande vildfångade afrikanska elefanter där exporten begränsas till in situ-bevarandeprogram eller säkra områden i naturen inom arternas naturliga och historiska utbredningsområde i Afrika. |
| --- | --- |

97.

| 98. | Europaparlamentet framhåller den ståndpunkt som uttrycks av de afrikanska stater i elefanternas utbredningsområde som ingår i Koalitionen för den afrikanska elefanten och av specialistgruppen för den afrikanska elefanten inom ramen för IUCN:s kommission för arternas överlevnad; dessa godkänner inte att afrikanska elefanter tas från naturen för bruk i fångenskap. |
| --- | --- |

98.

| 99. | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU att lyfta fram att det pågående genomförandet av alla bestämmelser i Cites-besluten 18.226 och 18.227 är bristfälligt och att starkt uppmuntra alla parter att ta tag i dessa bestämmelser fullt ut, med samtidig vetskap om att flera stater i de asiatiska elefanternas utbredningsområde har gjort åtaganden om att införa säkrare system för registrering, märkning och spårning av levande asiatiska elefanter. |
| --- | --- |

99.

| 100. | Europaparlamentet manar eftertryckligen till en stängning i brådskande ordning av alla lagliga inhemska elfenbensmarknader som finns kvar, t.ex. den i Japan, och uppmanar EU och alla parter att motsätta sig alla förslag som syftar till att undanröja restriktioner för handeln med elfenben. |
| --- | --- |

100.

| 101. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att begära ökad insyn och förbättrad förvaltning av elfenbenslagren och att uppmuntra till att de destrueras. |
| --- | --- |

101.

| 102. | Europaparlamentet uppmanar EU att följa upp sitt förslag till det 74:e mötet i Cites ständiga kommitté och se till att Etis-rapporterna (informationssystemet för handel med elefanter), inklusive den som ska lämnas in till CoP19, innehåller en analys av beslag av elfenben som är kopplade till varje part med lagliga inhemska marknader för kommersiell handel med elfenben, och att begära att Cites-sekretariatet använder information som samlats in via Mike (programmet för övervakning av olagligt dödande av elefanter), Etis och Niap-förfarandet (förfarandet inom ramen för den nationella handlingsplanen för elfenben) för att analysera var de största odeklarerade lagren sannolikt finns. |
| --- | --- |

102.

| 103. | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU och dess medlemsstater att stödja en rekommendation om en översyn av Niap-förfarandet för att säkerställa att det förblir ändamålsenligt, och efterlyser ytterligare insatser från de berörda parterna inom ramen för Niap-förfarandet när det gäller elfenbenslager. |
| --- | --- |

103.

| 104. | Europaparlamentet uppmanar EU att se till att Etis förblir den robusta mekanism och informationskälla för trender inom olaglig handel med elfenben som det har visat sig vara i över två årtionden. |
| --- | --- |

104.

Övriga arter

| 105. | Europaparlamentet uppmanar EU och alla parter att






  — | stödja förslag om att förteckna flodhäst, Hippopotamus amphibius, i bilaga I, med tanke på den rådande oron för minskande populationer och handeln med arten, |
| --- | --- | --- |

105.

—

stödja förslag om att förteckna flodhäst, Hippopotamus amphibius, i bilaga I, med tanke på den rådande oron för minskande populationer och handeln med arten,

| — | stödja förslag om att inkludera ytterligare sköldpaddsarter i Cites-bilagorna, bland annat de som ingår i släktena Kinosternon, Claudius och Staurotypus, |
| --- | --- |

—

stödja förslag om att inkludera ytterligare sköldpaddsarter i Cites-bilagorna, bland annat de som ingår i släktena Kinosternon, Claudius och Staurotypus,

| — | stödja det förslag som Costa Rica går i täten för med stöd av andra utbredningsstater om att förteckna glasgrodor (Centrolenidae-familjen) i bilaga II till Cites för att säkerställa att handeln med dessa arter är laglig och hållbar, |
| --- | --- |

—

stödja det förslag som Costa Rica går i täten för med stöd av andra utbredningsstater om att förteckna glasgrodor (Centrolenidae-familjen) i bilaga II till Cites för att säkerställa att handeln med dessa arter är laglig och hållbar,

| — | begära att Botswana rapporterar om all verksamhet som landet bedriver för att ta itu med tjuvjakten på och den olagliga handeln med noshörningar i enlighet med konferensresolution 9.14 (Rev.CoP17) om bevarande av och handel med afrikanska och asiatiska noshörningar, med tanke på den allvarliga oron över den ökade tjuvjakten på noshörningar i Botswana sedan CoP18, |
| --- | --- |

—

begära att Botswana rapporterar om all verksamhet som landet bedriver för att ta itu med tjuvjakten på och den olagliga handeln med noshörningar i enlighet med konferensresolution 9.14 (Rev.CoP17) om bevarande av och handel med afrikanska och asiatiska noshörningar, med tanke på den allvarliga oron över den ökade tjuvjakten på noshörningar i Botswana sedan CoP18,

| — | främja beslut och/eller ändringar avseende konferensresolution 17.10 om bevarande av och handel med myrkottar i syfte att uppmuntra de parter som har inhemska marknader att vidta alla åtgärder för att stänga dessa marknader och destruera lagren av myrkottar, |
| --- | --- |

—

främja beslut och/eller ändringar avseende konferensresolution 17.10 om bevarande av och handel med myrkottar i syfte att uppmuntra de parter som har inhemska marknader att vidta alla åtgärder för att stänga dessa marknader och destruera lagren av myrkottar,

| — | främja beslut som innebär att Mexiko hålls ansvarigt för sin underlåtenhet att förhindra olagligt fiske av och handel med Totoaba macdonaldi, en art som är förtecknad i bilaga I, vilket bidrar till utrotningen av den kaliforniska tumlaren (Phocoena sinus), inklusive övervägande av ett tillfälligt stopp för den kommersiella handeln med Cites-listade arter som är förenliga med konferensresolution 14.3. |
| --- | --- |

—

främja beslut som innebär att Mexiko hålls ansvarigt för sin underlåtenhet att förhindra olagligt fiske av och handel med Totoaba macdonaldi, en art som är förtecknad i bilaga I, vilket bidrar till utrotningen av den kaliforniska tumlaren (Phocoena sinus), inklusive övervägande av ett tillfälligt stopp för den kommersiella handeln med Cites-listade arter som är förenliga med konferensresolution 14.3.

| 106. | Europaparlamentet uppmanar Hongkong och Kina att intensifiera sina gränskontroller för att stoppa importen av kalifornisk vekfisk, som främst går till Kina. |
| --- | --- |

106.

| 107. | Europaparlamentet uppmanar med kraft alla parter att helt förbjuda handel med kalifornisk vekfisk. |
| --- | --- |

107.

o

o o

| 108. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och parterna i konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter samt dess sekretariat. |
| --- | --- |

108.

---

(1)  EUT C 67, 8.2.2022, s. 25.

(2)  EGT L 206, 22.7.1992, s. 7.

(3)  Livsmedels- och jordbruksorganisationen, The State of the World’s Forests 2022 – Forest pathways for green recovery and building inclusive, resilient and sustainable economies, Rom, 2022.

(4)  Internationella djurskyddsfonden, Supply and demand: the EU’s role in the global shark trade, 2022.

(5)  IUCN, African elephant species now Endangered and Critically Endangered – IUCN Red List, 25 mars 2021.

(6)  Kommissionens förordning (EG) nr 865/2006 av den 4 maj 2006 om närmare föreskrifter för tillämpningen av rådets förordning (EG) nr 338/97 om skyddet av arter av vilda djur och växter genom kontroll av handeln med dem (EUT L 166, 19.6.2006, s. 1).

(7)  EUT C 67, 8.2.2022, s. 25.

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 978/2012 av den 25 oktober 2012 om tillämpning av det allmänna preferenssystemet och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 732/2008 (EUT L 303, 31.10.2012, s. 1).

(9)  Kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om en inre marknad för digitala tjänster (rättsakten om digitala tjänster) och om ändring av direktiv 2000/31/EG (COM(2020)0825).

(10)  Kommissionens meddelande av den 14 april 2021 om EU:s strategi för att bekämpa organiserad brottslighet 2021–2025 (COM(2021)0170).

(11)  IUCN:s kommission för arternas överlevnad – Hajspecialistgruppen, New Global Study Finds Unprecedented Shark and Ray Extinction Risk, 6 september 2021.

---

| 14.4.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 132/54 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 132/54

---

P9_TA(2022)0346

Tillgång till vatten som en mänsklig rättighet – den yttre dimensionen

Europaparlamentets resolution av den 5 oktober 2022 om tillgång till vatten som en mänsklig rättighet: den yttre dimensionen (2021/2187(INI))

(2023/C 132/06)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 64/292 av den 28 juli 2010, som erkänner att tillgång till säkert dricksvatten och sanitet är en mänsklig rättighet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 64/292 av den 28 juli 2010, som erkänner att tillgång till säkert dricksvatten och sanitet är en mänsklig rättighet,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 68/157 av den 18 december 2013 om tillgång till säkert dricksvatten och sanitet som en mänsklig rättighet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 68/157 av den 18 december 2013 om tillgång till säkert dricksvatten och sanitet som en mänsklig rättighet,

| — | med beaktande av FN:s människorättsråds resolution 45/8 av den 6 oktober 2020 om tillgång till säkert dricksvatten och sanitet som mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s människorättsråds resolution 45/8 av den 6 oktober 2020 om tillgång till säkert dricksvatten och sanitet som mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av FN:s människorättsråds resolution 48/13 av den 8 oktober 2021 om tillgång till en ren, hälsosam och hållbar miljö som en mänsklig rättighet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s människorättsråds resolution 48/13 av den 8 oktober 2021 om tillgång till en ren, hälsosam och hållbar miljö som en mänsklig rättighet,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 71/222 av den 21 december 2016, i vilken generalförsamlingen utnämnde perioden 2018–2028 till det internationella årtiondet för handling på temat vatten för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 71/222 av den 21 december 2016, i vilken generalförsamlingen utnämnde perioden 2018–2028 till det internationella årtiondet för handling på temat vatten för hållbar utveckling,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 75/212 av den 21 december 2020 om FN:s konferens om den omfattande halvtidsöversynen över genomförandet av målen för det internationella årtiondet för handling på temat vatten för hållbar utveckling, 2018–2028 (FN:s vattenkonferens 2023), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 75/212 av den 21 december 2020 om FN:s konferens om den omfattande halvtidsöversynen över genomförandet av målen för det internationella årtiondet för handling på temat vatten för hållbar utveckling, 2018–2028 (FN:s vattenkonferens 2023),

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter och de allmänna kommentarerna från FN:s kommitté för ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter och de allmänna kommentarerna från FN:s kommitté för ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter,

| — | med beaktande av konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, konventionen om barnets rättigheter och konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, konventionen om barnets rättigheter och konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning,

| — | med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, som tillkännagavs av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, som tillkännagavs av Europaparlamentet, rådet och kommissionen den 17 november 2017,

| — | med beaktande av den allmänna kommentaren nr 15 (2002) från FN:s kommitté för ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter om rätten till vatten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna kommentaren nr 15 (2002) från FN:s kommitté för ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter om rätten till vatten,

| — | med beaktande av FN:s deklaration om urfolks rättigheter och Internationella arbetsorganisationens (ILO) konvention nr 169 om ursprungsfolk och stamfolk i självstyrande länder från 1989, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s deklaration om urfolks rättigheter och Internationella arbetsorganisationens (ILO) konvention nr 169 om ursprungsfolk och stamfolk i självstyrande länder från 1989,

| — | med beaktande av konventionen från 1992 om skydd och användning av gränsöverskridande vattendrag och internationella sjöar (vattenkonventionen), som från början förhandlades fram som ett regionalt instrument och som 2016 öppnades för samtliga FN:s medlemsstater att ansluta sig till, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen från 1992 om skydd och användning av gränsöverskridande vattendrag och internationella sjöar (vattenkonventionen), som från början förhandlades fram som ett regionalt instrument och som 2016 öppnades för samtliga FN:s medlemsstater att ansluta sig till,

| — | med beaktande av konventionen från 1997 om icke-sjöfartsanvändning av internationella vattenvägar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen från 1997 om icke-sjöfartsanvändning av internationella vattenvägar,

| — | med beaktande av Uneces och WHO:s protokoll från 1999 till vattenkonventionen om vatten och hälsa, i vilket det föreskrivs en ram för att omsätta de mänskliga rättigheterna till vatten och sanitet i praktiken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Uneces och WHO:s protokoll från 1999 till vattenkonventionen om vatten och hälsa, i vilket det föreskrivs en ram för att omsätta de mänskliga rättigheterna till vatten och sanitet i praktiken,

| — | med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling, särskilt det sjätte målet om tillgång till säkert dricksvatten och sanitet, och av Agenda 2030 för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling, särskilt det sjätte målet om tillgång till säkert dricksvatten och sanitet, och av Agenda 2030 för hållbar utveckling,

| — | med beaktande av FN:s rapport av den 19 mars 2019 om utvecklingen av vattentillgångarna i världen, med titeln Leaving no one behind, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s rapport av den 19 mars 2019 om utvecklingen av vattentillgångarna i världen, med titeln Leaving no one behind,

| — | med beaktande av rapporterna om tillståndet för jordbruk och livsmedel 2020 och 2021 som publiceras av FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporterna om tillståndet för jordbruk och livsmedel 2020 och 2021 som publiceras av FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO),

| — | med beaktande av rapporten av den 16 juli 2021 från den särskilda rapportören för mänskliga rättigheter till säkert dricksvatten och sanitet om riskerna med och konsekvenserna av kommersialisering och monetarisering av vatten för den mänskliga rätten till säkert dricksvatten och sanitet, och hans rapport av den 21 juli 2020 om mänskliga rättigheter och privatisering av vatten- och sanitetstjänster, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 16 juli 2021 från den särskilda rapportören för mänskliga rättigheter till säkert dricksvatten och sanitet om riskerna med och konsekvenserna av kommersialisering och monetarisering av vatten för den mänskliga rätten till säkert dricksvatten och sanitet, och hans rapport av den 21 juli 2020 om mänskliga rättigheter och privatisering av vatten- och sanitetstjänster,

| — | med beaktande av FN:s utvecklingsrapport från 2021 om vattentillgångarna i världen UN World Water Development Report 2021: Valuing Water (inte översatt till svenska) (om att värdesätta vatten), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s utvecklingsrapport från 2021 om vattentillgångarna i världen UN World Water Development Report 2021: Valuing Water (inte översatt till svenska) (om att värdesätta vatten),

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer av den 17 juni 2019 om mänskliga rättigheter – säkert dricksvatten och sanitet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer av den 17 juni 2019 om mänskliga rättigheter – säkert dricksvatten och sanitet,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (1) (”ramdirektivet om vatten”), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (1) (”ramdirektivet om vatten”),

| — | med beaktande av rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/118/EG av den 12 december 2006 om skydd för grundvatten mot föroreningar och försämring (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/118/EG av den 12 december 2006 om skydd för grundvatten mot föroreningar och försämring (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2020/2184 av den 16 december 2020 om kvaliteten på dricksvatten (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2020/2184 av den 16 december 2020 om kvaliteten på dricksvatten (4),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 mars 2014 om det europeiska medborgarinitiativet ”Vatten och sanitet är en mänsklig rättighet! Vatten är en samhällsnytta, inte en handelsvara!”, (COM(2014)0177), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 mars 2014 om det europeiska medborgarinitiativet ”Vatten och sanitet är en mänsklig rättighet! Vatten är en samhällsnytta, inte en handelsvara!”, (COM(2014)0177),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/99/EG av den 19 november 2008 om skydd för miljön genom straffrättsliga bestämmelser (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/99/EG av den 19 november 2008 om skydd för miljön genom straffrättsliga bestämmelser (5),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 19 november 2018 om diplomati i vattenfrågor, av den 17 juni 2019 om EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter – säkert dricksvatten och sanitet och av den 19 november 2021 om vattendimensionen i EU:s yttre åtgärder, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 19 november 2018 om diplomati i vattenfrågor, av den 17 juni 2019 om EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter – säkert dricksvatten och sanitet och av den 19 november 2021 om vattendimensionen i EU:s yttre åtgärder,

| — | med beaktande av det europeiska medborgarinitiativet Right2Water och sin resolution av den 8 september 2015 om uppföljning av det europeiska medborgarinitiativet Right2Water (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det europeiska medborgarinitiativet Right2Water och sin resolution av den 8 september 2015 om uppföljning av det europeiska medborgarinitiativet Right2Water (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2021 om EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030: Ge naturen större plats i våra liv (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2021 om EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030: Ge naturen större plats i våra liv (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 mars 2021 med rekommendationer till kommissionen om företagens tillbörliga aktsamhet och ansvarsskyldighet (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 mars 2021 med rekommendationer till kommissionen om företagens tillbörliga aktsamhet och ansvarsskyldighet (8),

| — | med beaktande av befintliga framgångsrika metoder för gränsöverskridande samarbete, såsom att allmännyttiga vatten- och avloppsföretag i de nordiska länderna utbyter uppfattningar med varandra sedan 1980-talet, och att det på 1970-talet bildades ett gemensamt nordiskt förbund för hydrologi, plus det årliga mötet för nordiska vattenrådgivare, de nordiska vattenforumen och ett omfattande nordiskt samarbete om vattenförvaltningsfrågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av befintliga framgångsrika metoder för gränsöverskridande samarbete, såsom att allmännyttiga vatten- och avloppsföretag i de nordiska länderna utbyter uppfattningar med varandra sedan 1980-talet, och att det på 1970-talet bildades ett gemensamt nordiskt förbund för hydrologi, plus det årliga mötet för nordiska vattenrådgivare, de nordiska vattenforumen och ett omfattande nordiskt samarbete om vattenförvaltningsfrågor,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för utrikesfrågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för utrikesfrågor,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A9-0231/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A9-0231/2022), och av följande skäl:

| A. | I FN:s generalförsamlings resolution 64/292 erkänns rätten till säkert dricksvatten och sanitet som en mänsklig rättighet som är absolut nödvändig för full livskvalitet och åtnjutande av samtliga mänskliga rättigheter. Avsaknad av vatten är oförenlig med livet, och båda rättigheterna är sinsemellan beroende och avgörande för ett värdigt liv. Det kan inte finnas någon hållbar och universell tillgång till rent vatten utan en fungerande sanitetskedja. Vatten och vattenvägar har även en stark kulturell, andlig och religiös dimension, vilken härrör från deras grundläggande roll i samhällslivet. |
| --- | --- |

A.

I FN:s generalförsamlings resolution 64/292 erkänns rätten till säkert dricksvatten och sanitet som en mänsklig rättighet som är absolut nödvändig för full livskvalitet och åtnjutande av samtliga mänskliga rättigheter. Avsaknad av vatten är oförenlig med livet, och båda rättigheterna är sinsemellan beroende och avgörande för ett värdigt liv. Det kan inte finnas någon hållbar och universell tillgång till rent vatten utan en fungerande sanitetskedja. Vatten och vattenvägar har även en stark kulturell, andlig och religiös dimension, vilken härrör från deras grundläggande roll i samhällslivet.

| B. | Princip 20 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter om tillgång till väsentliga tjänster inbegriper en uttrycklig referens till medborgarnas rätt till vatten och sanitet. |
| --- | --- |

B.

Princip 20 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter om tillgång till väsentliga tjänster inbegriper en uttrycklig referens till medborgarnas rätt till vatten och sanitet.

| C. | När den mänskliga rätten till vatten nekas får detta återverkningar på åtnjutandet av rätten till liv och hälsa, med tanke på att förorenat vatten, otillräcklig hantering av avloppsvatten och dålig sanitet är kopplade till överföring av allvarliga sjukdomar och till och med dödsfall. Vattenförsörjnings- och sanitetstjänster är en av hörnstenarna för folkhälsan. Diarrésjukdomar är den fjärde vanligaste dödsorsaken bland barn under fem år och en ledande orsak till kronisk undernäring. Tillgång till rent vatten, sanitet och hygien är oumbärligt för att säkerställa global motståndskraft mot pandemier och andra smittsamma sjukdomar, och bekämpa det framväxande hotet med antimikrobiell resistens. |
| --- | --- |

C.

När den mänskliga rätten till vatten nekas får detta återverkningar på åtnjutandet av rätten till liv och hälsa, med tanke på att förorenat vatten, otillräcklig hantering av avloppsvatten och dålig sanitet är kopplade till överföring av allvarliga sjukdomar och till och med dödsfall. Vattenförsörjnings- och sanitetstjänster är en av hörnstenarna för folkhälsan. Diarrésjukdomar är den fjärde vanligaste dödsorsaken bland barn under fem år och en ledande orsak till kronisk undernäring. Tillgång till rent vatten, sanitet och hygien är oumbärligt för att säkerställa global motståndskraft mot pandemier och andra smittsamma sjukdomar, och bekämpa det framväxande hotet med antimikrobiell resistens.

| D. | Covid-19-pandemin har drabbat de mest utsatta människorna hårdast och har återigen belyst det globala behovet av rent och tillräckligt vatten och sanitet. Tillgänglighet och tillgång till vattenförsörjning samt sanitets- och hygientjänster, inbegripet för utsatta eller marginaliserade personer, är grundläggande för att bekämpa covid-19. |
| --- | --- |

D.

Covid-19-pandemin har drabbat de mest utsatta människorna hårdast och har återigen belyst det globala behovet av rent och tillräckligt vatten och sanitet. Tillgänglighet och tillgång till vattenförsörjning samt sanitets- och hygientjänster, inbegripet för utsatta eller marginaliserade personer, är grundläggande för att bekämpa covid-19.

| E. | 80–90 % av avloppsvattnet i utvecklingsländer töms ut direkt i floder, sjöar och hav, vilket orsakar vattenburna sjukdomar och allvarligt skadar miljön. Miljontals utarmade människors liv är beroende av vattenkällor i gott skick, inte enbart för tillgång till dricksvatten utan även för att kunna producera livsmedel genom jordbruk, djurhållning och fiske. |
| --- | --- |

E.

80–90 % av avloppsvattnet i utvecklingsländer töms ut direkt i floder, sjöar och hav, vilket orsakar vattenburna sjukdomar och allvarligt skadar miljön. Miljontals utarmade människors liv är beroende av vattenkällor i gott skick, inte enbart för tillgång till dricksvatten utan även för att kunna producera livsmedel genom jordbruk, djurhållning och fiske.

| F. | Den bristande respekten för, skyddet av och efterlevnaden av den mänskliga rätten till vatten och sanitet står ofta i vägen för rätten till utbildning. Barn, och i många fall flickor, måste gå en genomsnittlig sträcka på sex kilometer varje dag för att hämta vatten, vilket hindrar dem från att gå i skolan. De implicita kostnaderna för att hämta vatten är höga och har långtgående effekter, då de avsevärt förkortar den tillgängliga tiden för andra viktiga aktiviteter. |
| --- | --- |

F.

Den bristande respekten för, skyddet av och efterlevnaden av den mänskliga rätten till vatten och sanitet står ofta i vägen för rätten till utbildning. Barn, och i många fall flickor, måste gå en genomsnittlig sträcka på sex kilometer varje dag för att hämta vatten, vilket hindrar dem från att gå i skolan. De implicita kostnaderna för att hämta vatten är höga och har långtgående effekter, då de avsevärt förkortar den tillgängliga tiden för andra viktiga aktiviteter.

| G. | Många slutar att gå i skolan på grund av sjukdomar som har samband med otjänligt dricksvatten eller dålig hygienpraxis. Ett av tre barn har inte lämplig tillgång till vatten och sanitet i skolorna. FN:s rapport om målen för hållbar utveckling från 2021 visar att mer än en femtedel av grundskolorna i världen saknade tillgång till grundläggande dricksvatten eller könsuppdelade toaletter och att mer än en tredjedel saknade grundläggande handtvättmöjligheter. Många flickor tvingas också sluta skolan när de inte kan få tillgång till könsanpassade toaletter för att hantera sin menshygien på ett värdigt sätt. |
| --- | --- |

G.

Många slutar att gå i skolan på grund av sjukdomar som har samband med otjänligt dricksvatten eller dålig hygienpraxis. Ett av tre barn har inte lämplig tillgång till vatten och sanitet i skolorna. FN:s rapport om målen för hållbar utveckling från 2021 visar att mer än en femtedel av grundskolorna i världen saknade tillgång till grundläggande dricksvatten eller könsuppdelade toaletter och att mer än en tredjedel saknade grundläggande handtvättmöjligheter. Många flickor tvingas också sluta skolan när de inte kan få tillgång till könsanpassade toaletter för att hantera sin menshygien på ett värdigt sätt.

| H. | Barn med funktionsnedsättningar har också svårt att få tillgång till utbildning på grund av bristen på anpassade toaletter och sanitetsinrättningar. Unesco rapporterar att över 90 % av alla barn med funktionsnedsättning inte går i skolan, och att det är mycket mer sannolikt att flickor med funktionsnedsättning hoppar av skolan än att pojkar med funktionsnedsättning gör det. Dricksvatten är absolut nödvändigt för koncentrationen under lärandet. |
| --- | --- |

H.

Barn med funktionsnedsättningar har också svårt att få tillgång till utbildning på grund av bristen på anpassade toaletter och sanitetsinrättningar. Unesco rapporterar att över 90 % av alla barn med funktionsnedsättning inte går i skolan, och att det är mycket mer sannolikt att flickor med funktionsnedsättning hoppar av skolan än att pojkar med funktionsnedsättning gör det. Dricksvatten är absolut nödvändigt för koncentrationen under lärandet.

| I. | De nackdelar med koppling till vatten, sanitet och hygien som drabbar många kvinnor och flickor, personer med vissa funktionsnedsättningar samt äldre manifesterar sig på många sätt och påverkar deras allmänna hälsa, välbefinnande och värdighet, reproduktiv hälsa, utbildning, nutrition, säkerhet och ekonomiska och politiska deltagande. Det är främst mödrarna till barn med funktionsnedsättning som tvingas ut ur arbetslivet för att ta hand om sina barns toalettärenden och för att ombesörja sina barns hemundervisning när skolorna saknar tillgängliga toaletter. |
| --- | --- |

I.

De nackdelar med koppling till vatten, sanitet och hygien som drabbar många kvinnor och flickor, personer med vissa funktionsnedsättningar samt äldre manifesterar sig på många sätt och påverkar deras allmänna hälsa, välbefinnande och värdighet, reproduktiv hälsa, utbildning, nutrition, säkerhet och ekonomiska och politiska deltagande. Det är främst mödrarna till barn med funktionsnedsättning som tvingas ut ur arbetslivet för att ta hand om sina barns toalettärenden och för att ombesörja sina barns hemundervisning när skolorna saknar tillgängliga toaletter.

| J. | I många länder på södra halvklotet är kvinnor och flickor traditionellt ansvariga för hushållens vattenförsörjning och detta ansvar gör dem mer utsatta för sjukdomar och våld. Kvinnor och flickor löper större risk att utsättas för aggressioner, sexuellt och könsrelaterat våld, trakasserier och andra hot mot sin säkerhet i samband med att de hämtar vatten till sina hem, när de besöker sanitära inrättningar utanför sina hem. |
| --- | --- |

J.

I många länder på södra halvklotet är kvinnor och flickor traditionellt ansvariga för hushållens vattenförsörjning och detta ansvar gör dem mer utsatta för sjukdomar och våld. Kvinnor och flickor löper större risk att utsättas för aggressioner, sexuellt och könsrelaterat våld, trakasserier och andra hot mot sin säkerhet i samband med att de hämtar vatten till sina hem, när de besöker sanitära inrättningar utanför sina hem.

| K. | Såsom det fastslås i EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter – säkert dricksvatten och sanitet så omfattar den mänskliga rätten till vatten och sanitet dimensionerna tillgänglighet, åtkomlighet, godtagbarhet, kvalitet och överkomlighet samt principerna för den människorättsbaserade modellen (icke-diskriminering, ansvarsskyldighet, transparens, deltagande osv.). |
| --- | --- |

K.

Såsom det fastslås i EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter – säkert dricksvatten och sanitet så omfattar den mänskliga rätten till vatten och sanitet dimensionerna tillgänglighet, åtkomlighet, godtagbarhet, kvalitet och överkomlighet samt principerna för den människorättsbaserade modellen (icke-diskriminering, ansvarsskyldighet, transparens, deltagande osv.).

| L. | FN:s sjätte mål för hållbar utveckling är att se till att hela världens befolkning har allmän och rättvis tillgång till dricksvatten och sanitet senast 2030. Trots framsteg är detta mål fortfarande långt ifrån uppnått och kraftigt underfinansierat, enligt FN:s senaste lägesrapport om vattensituationen, och betydande utmaningar kvarstår både när det gäller att uppnå detta mål och att ta itu med de stora ojämlikheterna mellan och inom länder när det gäller tillgång till grundläggande vatten- och sanitetstjänster. |
| --- | --- |

L.

FN:s sjätte mål för hållbar utveckling är att se till att hela världens befolkning har allmän och rättvis tillgång till dricksvatten och sanitet senast 2030. Trots framsteg är detta mål fortfarande långt ifrån uppnått och kraftigt underfinansierat, enligt FN:s senaste lägesrapport om vattensituationen, och betydande utmaningar kvarstår både när det gäller att uppnå detta mål och att ta itu med de stora ojämlikheterna mellan och inom länder när det gäller tillgång till grundläggande vatten- och sanitetstjänster.

| M. | FN:s rapport från 2021 om målen för hållbar utveckling visar att 2 miljarder människor 2020 fortfarande saknade säkert förvaltat dricksvatten, 3,6 miljarder saknade säker sanitet och 2,3 miljarder saknade grundläggande hygienbestämmelser, och att 129 länder ännu inte var på rätt spår för att 2030 ha hållbart förvaltade vattenresurser. Tillgång till vatten skapar förhållanden som är gynnsamma för ekonomisk utveckling, och genom dessa förhållanden kan utsatta personer bli ekonomiskt oberoende. |
| --- | --- |

M.

FN:s rapport från 2021 om målen för hållbar utveckling visar att 2 miljarder människor 2020 fortfarande saknade säkert förvaltat dricksvatten, 3,6 miljarder saknade säker sanitet och 2,3 miljarder saknade grundläggande hygienbestämmelser, och att 129 länder ännu inte var på rätt spår för att 2030 ha hållbart förvaltade vattenresurser. Tillgång till vatten skapar förhållanden som är gynnsamma för ekonomisk utveckling, och genom dessa förhållanden kan utsatta personer bli ekonomiskt oberoende.

| N. | Att uppnå en universell säkert förvaltad vattenförsörjning och sanitet skulle ge nettofördelar på mellan 37 och 86 miljarder US-dollar per år mellan 2021 och 2040. |
| --- | --- |

N.

Att uppnå en universell säkert förvaltad vattenförsörjning och sanitet skulle ge nettofördelar på mellan 37 och 86 miljarder US-dollar per år mellan 2021 och 2040.

| O. | Vatten är en begränsad resurs. Det tillgängliga sötvattnet per capita har minskat drastiskt under de senaste två årtiondena. En obalanserad fördelning av befolkningstillväxten och avfolkning av landsbygdsområden, intensifiering av jordbruket, effekterna av klimatförändringar, miljöförstöring samt viss olaglig och förorenande användning av vatten orsakar allt större problem för tillgången till vatten i många regioner och kommer att orsaka ännu fler tillgångsproblem i framtiden. |
| --- | --- |

O.

Vatten är en begränsad resurs. Det tillgängliga sötvattnet per capita har minskat drastiskt under de senaste två årtiondena. En obalanserad fördelning av befolkningstillväxten och avfolkning av landsbygdsområden, intensifiering av jordbruket, effekterna av klimatförändringar, miljöförstöring samt viss olaglig och förorenande användning av vatten orsakar allt större problem för tillgången till vatten i många regioner och kommer att orsaka ännu fler tillgångsproblem i framtiden.

| P. | Mycket av nettotillväxten av världsbefolkningen fram till 2050 kommer att ske i städerna i utvecklingsländerna, vilket därmed ökar städernas efterfrågan på vatten och livsmedel. Enligt FN:s World Water Development Report 2019 skulle vi fram till 2050 kunna använda 20–30 % mer vatten än vi gör i dag, och enligt Världsbanken förväntas efterfrågan på vatten i städer öka med 50–70 % under de tre kommande årtiondena. |
| --- | --- |

P.

Mycket av nettotillväxten av världsbefolkningen fram till 2050 kommer att ske i städerna i utvecklingsländerna, vilket därmed ökar städernas efterfrågan på vatten och livsmedel. Enligt FN:s World Water Development Report 2019 skulle vi fram till 2050 kunna använda 20–30 % mer vatten än vi gör i dag, och enligt Världsbanken förväntas efterfrågan på vatten i städer öka med 50–70 % under de tre kommande årtiondena.

| Q. | 125 av 154 utvecklingsländer har inkluderat sötvattenresurser och land- och våtmarksekosystem som de högst prioriterade områdena i sina nationella klimatanpassningsplaner, i linje med mål 13 för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

Q.

125 av 154 utvecklingsländer har inkluderat sötvattenresurser och land- och våtmarksekosystem som de högst prioriterade områdena i sina nationella klimatanpassningsplaner, i linje med mål 13 för hållbar utveckling.

| R. | Global uppvärmning är en betydande orsak till vattenbrist. Det rådande klimatnödläget, med alltmer torka och alltfler översvämningar och kraftiga regnoväder, förvärrar den ojämlika fördelningen av vatten. Omkring 90 % av alla naturkatastrofer är vattenrelaterade, och vatten orsakar 70 % av alla dödsfall med koppling till naturkatastrofer. Enligt Meteorologiska världsorganisationens Atlas of Mortality and Economic Losses from Weather, Climate and Extremes för 1970–2019 är torka, stormar och översvämningar de faror som vid de tio främsta naturkatastroferna under denna period lett till de största förlusterna av människoliv. Enligt OECD kommer nästan 20 % av världens befolkning att hotas av översvämningar under 2050. |
| --- | --- |

R.

Global uppvärmning är en betydande orsak till vattenbrist. Det rådande klimatnödläget, med alltmer torka och alltfler översvämningar och kraftiga regnoväder, förvärrar den ojämlika fördelningen av vatten. Omkring 90 % av alla naturkatastrofer är vattenrelaterade, och vatten orsakar 70 % av alla dödsfall med koppling till naturkatastrofer. Enligt Meteorologiska världsorganisationens Atlas of Mortality and Economic Losses from Weather, Climate and Extremes för 1970–2019 är torka, stormar och översvämningar de faror som vid de tio främsta naturkatastroferna under denna period lett till de största förlusterna av människoliv. Enligt OECD kommer nästan 20 % av världens befolkning att hotas av översvämningar under 2050.

| S. | Vattenstress, som av FN definieras som den punkt då efterfrågan på vatten är större än den tillgängliga volymen eller när vattenanvändningen är begränsad av den låga kvaliteten på vattnet, kan i vissa fall vara en drivkraft för fördrivning och migration. Enligt FN:s rapporter om vatten lider fem av världens elva regioner i dag av vattenstress, vilket motsvarar två tredjedelar av världens befolkning. Enligt rapporten om målen för hållbar utveckling 2020 skulle vattenbrist kunna tvinga omkring 700 miljoner människor att flytta fram till 2030. |
| --- | --- |

S.

Vattenstress, som av FN definieras som den punkt då efterfrågan på vatten är större än den tillgängliga volymen eller när vattenanvändningen är begränsad av den låga kvaliteten på vattnet, kan i vissa fall vara en drivkraft för fördrivning och migration. Enligt FN:s rapporter om vatten lider fem av världens elva regioner i dag av vattenstress, vilket motsvarar två tredjedelar av världens befolkning. Enligt rapporten om målen för hållbar utveckling 2020 skulle vattenbrist kunna tvinga omkring 700 miljoner människor att flytta fram till 2030.

| T. | Avskogning, markrofferi och överdriven exploatering och utvinning av naturresurser, bland annat av organiserade kriminella grupper, har en betydande inverkan på vattennivån i floder och sjöar, förändrar vattnets kretslopp och bidrar till att floder och sjöar torkar ut samt till föroreningar i de exploaterade områdena. |
| --- | --- |

T.

Avskogning, markrofferi och överdriven exploatering och utvinning av naturresurser, bland annat av organiserade kriminella grupper, har en betydande inverkan på vattennivån i floder och sjöar, förändrar vattnets kretslopp och bidrar till att floder och sjöar torkar ut samt till föroreningar i de exploaterade områdena.

| U. | Sötvattensekosystem täcker mindre än 1 % av jordens yta, men hyser över 10 % av alla arter och av all skör biologisk mångfald. Den allra största delen – cirka 70 % – av världens sötvatten går till jordbruket, medan resten är uppdelad mellan industriellt bruk (19 %), främst inom livsmedels-, textil-, energi-, industri-, kemikalie-, läkemedels- och gruvsektorerna, och hushållsbruk (11 %), inklusive konsumtion. |
| --- | --- |

U.

Sötvattensekosystem täcker mindre än 1 % av jordens yta, men hyser över 10 % av alla arter och av all skör biologisk mångfald. Den allra största delen – cirka 70 % – av världens sötvatten går till jordbruket, medan resten är uppdelad mellan industriellt bruk (19 %), främst inom livsmedels-, textil-, energi-, industri-, kemikalie-, läkemedels- och gruvsektorerna, och hushållsbruk (11 %), inklusive konsumtion.

| V. | Hälsosamma ekosystem gör det möjligt att förbättra vattnets kvantitet och kvalitet, samtidigt som motståndskraften mot klimatförändringar ökar. |
| --- | --- |

V.

Hälsosamma ekosystem gör det möjligt att förbättra vattnets kvantitet och kvalitet, samtidigt som motståndskraften mot klimatförändringar ökar.

| W. | Jordbruket är världens största konsument av sötvattenresurser. En tredjedel av världens åkermark används för att odla utsäde för boskap. Enligt FAO:s rapport från 2020 The State of Food and Agriculture, Overcoming water challenges in agriculture kan livsmedelsproduktiviteten och landsbygdens inkomster avsevärt förbättras genom investeringar i nya bevattningssystem eller anpassning och modernisering av de befintliga, och detta bör kombineras med förbättrade vattenförvaltningsmetoder, däribland förbättrade jordbruksmetoder. Markrofferi har negativa konsekvenser för vattentillgången och vattenkvaliteten, fråntar lokala samhällen vattenkällor och kränker deras mänskliga rättighet att ha tillgång till säkert dricksvatten. |
| --- | --- |

W.

Jordbruket är världens största konsument av sötvattenresurser. En tredjedel av världens åkermark används för att odla utsäde för boskap. Enligt FAO:s rapport från 2020 The State of Food and Agriculture, Overcoming water challenges in agriculture kan livsmedelsproduktiviteten och landsbygdens inkomster avsevärt förbättras genom investeringar i nya bevattningssystem eller anpassning och modernisering av de befintliga, och detta bör kombineras med förbättrade vattenförvaltningsmetoder, däribland förbättrade jordbruksmetoder. Markrofferi har negativa konsekvenser för vattentillgången och vattenkvaliteten, fråntar lokala samhällen vattenkällor och kränker deras mänskliga rättighet att ha tillgång till säkert dricksvatten.

| X. | Energisektorn står för närvarande för 10 % av världens vattenuttag, och det uppskattas att vattenförbrukningen inom energisektorn kommer att öka med omkring 60 % fram till 2040. |
| --- | --- |

X.

Energisektorn står för närvarande för 10 % av världens vattenuttag, och det uppskattas att vattenförbrukningen inom energisektorn kommer att öka med omkring 60 % fram till 2040.

| Y. | Vissa missbrukande och i många fall olagliga utvinningsindustrier har en betydande inverkan på yt- och grundvattenresurser, föroreningar och förstörelse av glaciärer, skogar, våtmarker och floder samt av andra vattenkällor som är livsviktiga för mänsklig konsumtion. |
| --- | --- |

Y.

Vissa missbrukande och i många fall olagliga utvinningsindustrier har en betydande inverkan på yt- och grundvattenresurser, föroreningar och förstörelse av glaciärer, skogar, våtmarker och floder samt av andra vattenkällor som är livsviktiga för mänsklig konsumtion.

| Z. | Textilindustrin är en av världens mest vattenförbrukande sektorer, och kläder och textilier tillverkas i några av världens mest vattenfattiga regioner. Denna industri klassificeras som världens näst mest förorenande industri och en stor del av dessa föroreningar hamnar i vattnet. EU-kommissionen planerar att under det första kvartalet 2022 anta en ”EU-strategi för hållbara textilier” som syftar till att bidra till att EU driver på en cirkulär ekonomi där textila produkter utformas för att vara mer hållbara, återanvändbara, reparerbara, återvinningsbara och energieffektiva. |
| --- | --- |

Z.

Textilindustrin är en av världens mest vattenförbrukande sektorer, och kläder och textilier tillverkas i några av världens mest vattenfattiga regioner. Denna industri klassificeras som världens näst mest förorenande industri och en stor del av dessa föroreningar hamnar i vattnet. EU-kommissionen planerar att under det första kvartalet 2022 anta en ”EU-strategi för hållbara textilier” som syftar till att bidra till att EU driver på en cirkulär ekonomi där textila produkter utformas för att vara mer hållbara, återanvändbara, reparerbara, återvinningsbara och energieffektiva.

| AA. | Den ökande efterfrågan på vatten leder till överexploatering av vattenresurser, och vattenbristen har gjort att vatten nu är en omtvistad resurs. Enligt FN förväntas konflikter över vatten att bryta ut i omkring 300 områden runtom i världen 2025. |
| --- | --- |

AA.

Den ökande efterfrågan på vatten leder till överexploatering av vattenresurser, och vattenbristen har gjort att vatten nu är en omtvistad resurs. Enligt FN förväntas konflikter över vatten att bryta ut i omkring 300 områden runtom i världen 2025.

| AB. | Vattenskyddet angrips, och att åsamka skador på vattenkvaliteten har gjorts brottsligt i många länder. Under de senaste åren har attacker mot miljö- och vattenrättighetsförsvarare blivit allt vanligare, såsom mord, kidnappning, tortyr, könsrelaterat våld, hot, trakasserier, hotelser, smutskastningskampanjer, utpekande som kriminella, rättsliga trakasserier, tvångsvräkningar och tvångsförflyttningar, och det finns ett brådskande behov att stödja dem proaktivt och skydda deras liv och säkerhet. Flera finalister till Sacharovpriset för tankefrihet angrips på grund av sin roll när det gäller att försvara vatten och kollektiva nyttigheter. Försvararna av Guapinolflodens vatten satt fängslade i mer än två år innan de frigavs. Lolita Chávez lever sedan fyra år tillbaka i exil för att ha försvarat ett område mot vattenkraftsföretag i Iximulew (Guatemala). Berta Cáceres mördades 2016 för att ha försvarat floderna Blanco och Gualcarque, medan de som ligger bakom brottet ännu inte är dömda. |
| --- | --- |

AB.

Vattenskyddet angrips, och att åsamka skador på vattenkvaliteten har gjorts brottsligt i många länder. Under de senaste åren har attacker mot miljö- och vattenrättighetsförsvarare blivit allt vanligare, såsom mord, kidnappning, tortyr, könsrelaterat våld, hot, trakasserier, hotelser, smutskastningskampanjer, utpekande som kriminella, rättsliga trakasserier, tvångsvräkningar och tvångsförflyttningar, och det finns ett brådskande behov att stödja dem proaktivt och skydda deras liv och säkerhet. Flera finalister till Sacharovpriset för tankefrihet angrips på grund av sin roll när det gäller att försvara vatten och kollektiva nyttigheter. Försvararna av Guapinolflodens vatten satt fängslade i mer än två år innan de frigavs. Lolita Chávez lever sedan fyra år tillbaka i exil för att ha försvarat ett område mot vattenkraftsföretag i Iximulew (Guatemala). Berta Cáceres mördades 2016 för att ha försvarat floderna Blanco och Gualcarque, medan de som ligger bakom brottet ännu inte är dömda.

| AC. | Enligt Global Witness hörde mer än en tredjedel av de mark- och miljöförsvarare som mördades runtom i världen mellan 2015 och 2019 till urfolk, vars mark- och vattenförvaltningsfärdigheter är avgörande för att bekämpa klimatkrisen och förlusten av biologisk mångfald. |
| --- | --- |

AC.

Enligt Global Witness hörde mer än en tredjedel av de mark- och miljöförsvarare som mördades runtom i världen mellan 2015 och 2019 till urfolk, vars mark- och vattenförvaltningsfärdigheter är avgörande för att bekämpa klimatkrisen och förlusten av biologisk mångfald.

| AD. | Nekad tillgång till vatten och förstörelse av vatteninfrastruktur har använts som en viktig taktik av ockuperande makter för att annektera ockuperade områden och fördriva befolkningen från marken. |
| --- | --- |

AD.

Nekad tillgång till vatten och förstörelse av vatteninfrastruktur har använts som en viktig taktik av ockuperande makter för att annektera ockuperade områden och fördriva befolkningen från marken.

| AE. | EU:s ramdirektiv för vatten fastslår att ”[v]atten [inte är] vilken kommersiell vara som helst utan ett arv som måste skyddas, försvaras och behandlas som ett sådant”. |
| --- | --- |

AE.

EU:s ramdirektiv för vatten fastslår att ”[v]atten [inte är] vilken kommersiell vara som helst utan ett arv som måste skyddas, försvaras och behandlas som ett sådant”.

| AF. | Sedan den 6 december 2020 har det handlats med vatten på terminsmarknaden på Wall Street. Enligt Pedro Arrojo, särskild rapportör för de mänskliga rättigheterna till dricksvatten och sanitet, har vatten en uppsättning grundläggande värderingar för våra samhällen som marknadens logik inte beaktar och därför inte kan hantera ordentligt, och än mindre på ett finansiellt område som är så spekulationsbenäget. Enligt flera FN-experter kränker spekulation inom området förvaltning av sådana nyttigheter som är nödvändiga för människors liv och värdighet fattiga människors mänskliga rättigheter, ökar ojämställdheten mellan könen och förvärrar marginaliserade gruppers utsatthet. |
| --- | --- |

AF.

Sedan den 6 december 2020 har det handlats med vatten på terminsmarknaden på Wall Street. Enligt Pedro Arrojo, särskild rapportör för de mänskliga rättigheterna till dricksvatten och sanitet, har vatten en uppsättning grundläggande värderingar för våra samhällen som marknadens logik inte beaktar och därför inte kan hantera ordentligt, och än mindre på ett finansiellt område som är så spekulationsbenäget. Enligt flera FN-experter kränker spekulation inom området förvaltning av sådana nyttigheter som är nödvändiga för människors liv och värdighet fattiga människors mänskliga rättigheter, ökar ojämställdheten mellan könen och förvärrar marginaliserade gruppers utsatthet.

| AG. | Regeringarna är skyldiga att garantera att alla har tillgång till en oumbärlig miniminivå av vatten och sanitet. I rapporten av den 16 juli 2021 från FN:s särskilda rapportör om de mänskliga rättigheterna till säkert dricksvatten och sanitet betonas att vatten bör betraktas som en kollektiv nyttighet och förvaltas enligt en strategi som bygger på mänskliga rättigheter och som garanterar rätten till vatten och sanitet och de akvatiska ekosystemens hållbarhet. Vattenförsörjning och sanitet är tjänster av allmänt intresse och intäkterna från vattenförvaltningscykeln bör täcka eventuella relaterade utgifter för den och kostnaderna för att förbättra den, så länge allmänintresset skyddas. |
| --- | --- |

AG.

Regeringarna är skyldiga att garantera att alla har tillgång till en oumbärlig miniminivå av vatten och sanitet. I rapporten av den 16 juli 2021 från FN:s särskilda rapportör om de mänskliga rättigheterna till säkert dricksvatten och sanitet betonas att vatten bör betraktas som en kollektiv nyttighet och förvaltas enligt en strategi som bygger på mänskliga rättigheter och som garanterar rätten till vatten och sanitet och de akvatiska ekosystemens hållbarhet. Vattenförsörjning och sanitet är tjänster av allmänt intresse och intäkterna från vattenförvaltningscykeln bör täcka eventuella relaterade utgifter för den och kostnaderna för att förbättra den, så länge allmänintresset skyddas.

| AH. | Såsom erkänns i EU:s riktlinjer för mänskliga rättigheter om säkert dricksvatten och sanitet är stater skyldiga att respektera, skydda och uppfylla dessa rättigheter, och tredje parter bör strikt avstå från att ingripa i åtnjutandet av rätten till vatten och sanitet. |
| --- | --- |

AH.

Såsom erkänns i EU:s riktlinjer för mänskliga rättigheter om säkert dricksvatten och sanitet är stater skyldiga att respektera, skydda och uppfylla dessa rättigheter, och tredje parter bör strikt avstå från att ingripa i åtnjutandet av rätten till vatten och sanitet.

| AI. | Arbetstagare som arbetar i sanitetskedjan löper många risker, bland annat hälsorisker till följd av otrygga arbetsvillkor. De är ofta informella arbetstagare och skyddas inte av arbetsrätten. Utnyttjandet av rätten till vatten och sanitet bör inte ske på bekostnad av sanitetsarbetares säkerhet, värdighet och välbefinnande. |
| --- | --- |

AI.

Arbetstagare som arbetar i sanitetskedjan löper många risker, bland annat hälsorisker till följd av otrygga arbetsvillkor. De är ofta informella arbetstagare och skyddas inte av arbetsrätten. Utnyttjandet av rätten till vatten och sanitet bör inte ske på bekostnad av sanitetsarbetares säkerhet, värdighet och välbefinnande.

| 1. | Europaparlamentet bekräftar på nytt rätten till säkert dricksvatten och sanitet som en mänsklig rättighet, eftersom båda rättigheterna kompletterar varandra. Parlamentet betonar att tillgången till rent dricksvatten är nödvändig för ett hälsosamt och värdigt liv och är grundläggande för utvecklingen av mänsklig värdighet. Parlamentet framhäver att rätten till vatten är en grundläggande förutsättning för åtnjutandet av andra rättigheter och därför måste vägledas av en logik som bygger på allmänintresset och det allmänna och globala bästa. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet understryker att adekvat tillgång till anläggningar för vattenförsörjning samt sanitets- och hygientjänster och rätten till hälsa och liv är ömsesidigt beroende av varandra och är en nödvändig förutsättning för folkhälsa och mänsklig utveckling. Parlamentet betonar behovet av rent vatten med avseende på pandemier och kräver motsvarande åtgärder och strategier och politik av kommissionen, medlemsstaterna och tredjeländer så att alla människor kan erbjudas tillräckligt skydd. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet understryker att erkännandet av rätten till säkert dricksvatten och sanitet som en mänsklig rättighet var ett grundläggande steg mot större social och miljömässig rättvisa. Parlamentet konstaterar att framstegen skulle kunna förbättras genom att tillskriva sektorn högre politisk prioritet och säkerställa bättre genomförande och övervakning av politik på området, mer effektiv finansiering och ansvarsskyldighet och allmänhetens deltagande, särskilt bland de mest marginaliserade i samhället, särskilt i utvecklingsländer. Parlamentet understryker att bistånd för att tillhandahålla säkert dricksvatten och sanitet bör prioriteras högt i tilldelningen av EU-finansiering och i programplaneringen för bistånd. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet påminner om staternas ansvar för att främja och skydda alla mänskliga rättigheter, som är allmänna, odelbara och inbördes beroende av och sammankopplade med varandra och som måste främjas och tillämpas på ett rättvist, jämlikt och icke-diskriminerande sätt. Parlamentet upprepar därför att staterna måste säkerställa allmän, korrekt och överkomlig tillgång till tillräckligt, säkert dricksvatten av god kvalitet och förbättrad tillgång till vatten för sanitets- och hygienändamål. Parlamentet erinrar om att rätten till vatten innebär att vattenförsörjningen måste vara åtkomlig för alla. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet påminner om att stater som ratificerar ett människorättsfördrag åtar sig att skydda, respektera och fullgöra de åtaganden som gjorts inom den internationella, nationella, regionala och lokala ramen för skydd av dessa rättigheter. Parlamentet anser i detta avseende att det internationella samfundets erkännande av rätten till vatten och sanitet bör inbegripa skyddsmekanismer och verkställbara mekanismer, och uppmanar därför EU att främja skyddsmekanismer på internationell, regional och nationell nivå för att se till att förverkligandet av rätten till vatten och sanitet inte är frivilligt för staterna utan en verkställbar rättighet. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att föregå med gott exempel och ratificera de relevanta konventionerna, såsom protokollet om vatten och hälsa och 1992 års konvention om skydd och användning av gränsöverskridande vattendrag och internationella sjöar. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att främja rättigheterna till säkert dricksvatten och sanitet och deras normativa utveckling i multilaterala och regionala forum, däribland genom att stödja det mandat som innehas av FN:s särskilda rapportör för den mänskliga rättigheten till säkert dricksvatten och sanitet. Parlamentet betonar vikten av hans och hans föregångares arbete samt arbetet inom ramen för andra FN-mekanismer för mänskliga rättigheter med anknytning till de mänskliga rättigheterna till vatten och sanitet. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet understryker betydelsen av EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter – säkert dricksvatten och sanitet, och uppmanar med kraft EU-institutionerna och medlemsstaterna, att genomföra dem i och gentemot tredjeländer och i multilaterala forum. Parlamentet framhåller vikten av att utbilda EU-personal i detta avseende. Parlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att regelbundet rapportera till parlamentet och dess relevanta (under-)utskott om hur de har tillämpat dessa riktlinjer, med konkreta exempel på deras verksamhet och inverkan. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar EU:s delegationer och medlemsstaternas beskickningar att, såsom påpekas i EU:s riktlinjer, lyfta frågor om rätten till säkert dricksvatten och sanitet, liksom situationen för människorättsförsvarare och icke-statliga organisationer som främjar dessa rättigheter, i sina bilaterala dialoger med partnerländerna, främst inom ramen för dialoger om mänskliga rättigheter och sektorsvisa dialoger. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet betonar att framsteg mot att erkänna rätten till en ren, hälsosam och hållbar miljö, så som fastställs i resolution 48/13 från FN:s människorättsråd om tillgång till en ren, hälsosam och hållbar miljö som en mänsklig rättighet, är ett villkor som gör det möjligt att uppnå säkert dricksvatten och sanitet för alla. Parlamentet välkomnar här den normativa utvecklingen på internationell nivå angående miljöbrott, däribland miljömord. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmuntrar utvecklingsländer att ansluta sig till och sträva efter ett fullständigt genomförande av FN:s två globala vattenkonventioner (närmare bestämt FN:s vattenkonvention och FN:s vattenvägskonvention), som viktiga verktyg för att stödja vattendiplomati, fred och konfliktförebyggande genom gränsöverskridande vattensamarbete. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet vidhåller att rätten till vatten kan utövas till fullo endast om den biologiska mångfalden och klimatet bevaras, och kräver därför att vattenförvaltningen i första hand ska tillgodose miljömässiga – som är ett grundläggande behov för växter, djur och människor – och sociala intressen, inbegripet arbetsmarknadsintegration och höjda inkomster och säkerhetsvillkor för människor som lever i fattigdom. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet betonar att en förbättrad vattenförsörjning och sanitet och bättre förvaltning av vattenresurser kan öka länders hållbara ekonomiska tillväxt och bidra stort till att minska fattigdomen. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet understryker behovet av föregripande åtgärder när det gäller tillgång till vatten och sanitet och behovet av tillförlitliga och jämförbara indikatorer för att mäta framsteg eller tillbakagång när det gäller tillgången till vatten och sanitet. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet betonar att vissa utvecklingsmodeller som gynnar massiva projekt och storskalig affärsverksamhet påverkar vattentillgången och vattenkvaliteten negativt i alla länder, ökar konkurrensen om vatten och andra vattenrelaterade konflikter. Parlamentet insisterar på vikten i detta sammanhang att investera i hållbara dricksvattenlösningar, såsom att återställa vattenekosystem i hälsosamt skick, återvinna avloppsvatten, avsalta havsvatten i kustområden, förbättra avloppssystem, bevattningsmetoder och jordbruksmetoder. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet betonar att ineffektiv förvaltning av vattenresurser och föroreningar som orsakas av otillbörlig industriell verksamhet negativt påverkar förverkligandet av den mänskliga rätten till vatten och sanitet. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att motverka metoder som är ett hot mot rätten till säkert och rent dricksvatten och sanitet, och att göra dessa metoder till föremål för miljö- och människorättskonsekvensbedömningar. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet erkänner det viktiga arbete som miljörättsförsvarare, särskilt de som försvarar rätten till vatten, utför, och behovet av att aktivt stödja dem samt skydda deras liv och säkerhet, och fördömer kraftfullt brott såsom mord, bortföranden, tortyr, sexuellt och könsrelaterat våld, hot, trakasserier, smutskastningskampanjer, kriminalisering, rättsliga trakasserier, tvångsavhysningar och tvångsförflyttningar, som många statliga och icke-statliga aktörer, däribland regeringar och multinationella företag, gör sig skyldiga till. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar EU att stödja det avgörande arbete som utförs av miljörättsförsvarare och civilsamhällesorganisationer. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen, utrikestjänsten och medlemsstaterna att leva upp till det åtagande som gjorts i EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare och att övervaka och ta upp enskilda fall med försvarare av miljömässiga mänskliga rättigheter, särskilt vinnarna av och finalisterna för Sacharovpriset, som attackeras på grund av sin roll när det gäller att försvara vatten och kollektiva nyttigheter. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet betonar att säkerhet och frihet för försvarare av miljömässiga mänskliga rättigheter att arbeta utan våld och hotelser bör främjas. Parlamentet förväntar sig att EU:s delegationer prioriterar sitt stöd till försvarare av miljömässiga mänskliga rättigheter och reagerar systematiskt och kraftfullt på alla hot och angrepp mot dem eller deras släktingar, och rapporterar till parlamentet om åtgärder som vidtagits i sådana fall. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att utöka skydds- och förebyggandemekanismerna för försvarare av miljömässiga mänskliga rättigheter. Parlamentet efterfrågar på nytt en samordnad EU-täckande ordning för att utfärda korttidsviseringar för tillfällig omplacering av försvarare av miljömässiga mänskliga rättigheter, i synnerhet dem som arbetar för att främja och skydda miljörättigheter eller urfolks rättigheter, som i särskilt hög grad står under attack. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet kräver att staterna respekterar rätten till sociala protester och mötesfrihet, i synnerhet när det gäller motstånd mot projekt som gör det svårare att åtnjuta de mänskliga rättigheterna till dricksvatten och sanitet. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang tjänstemän vid EU:s delegationer och medlemsstaternas ambassader, och i enlighet med EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare, att besöka människorättsförsvarare i häkte eller i husarrest och närvara vid deras rättegångar som observatörer. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet påminner om att urfolken spelar en viktig roll för en hållbar förvaltning av naturresurser och för bevarandet av biologisk mångfald. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att erkänna och skydda urfolkens rätt till sedvanerättsligt ägande och kontroll över sin mark och sina naturresurser, i enlighet med FN:s deklaration om urfolks rättigheter och ILO:s konvention nr 169, och att respektera principen om frivilligt, välinformerat samtycke som ges i förhand. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som ännu inte har ratificerat Internationella arbetsorganisationens (ILO:s) konvention nr 169 om ursprungsfolk och stamfolk i självstyrande länder att göra det. Parlamentet uttrycker särskild oro för de betydande konsekvenser som vissa megaprojekt, däribland infrastrukturprojekt, utvinningsindustriprojekt och energiproduktionsprojekt, har på den mänskliga rätten till vatten och sanitet, främst för urfolk. Parlamentet insisterar på att det är viktigt att säkerställa att det utförs genuina och omfattande människorättskonsekvensbedömningar och att det hålls samråd i god tro med de berörda befolknings- och civilsamhällsgrupperna och att urfolk, när så är relevant, har gett sitt frivilliga och informerade förhandssamtycke innan något megaprojekt inleds. Parlamentet uppmanar statliga och icke-statliga aktörer att inte vidta åtgärder som äventyrar de rättigheter som urfolken, befolkningsgrupper med afrikanskt ursprung och jordbrukarsamhällen har när det gäller mark, vatten, ekosystem och biologisk mångfald, och uppmanar de behöriga myndigheterna att ge dem rättsligt erkännande för sina äganderätter, besittningar, rättigheter och ansvar. Parlamentet insisterar på vikten av att hålla öppna, inkluderande och deltagandebaserade samråd i samband med viktiga offentliga beslut om vattenförvaltning. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant kontrollera att de infrastruktur- och energiprojekt som finansieras genom de olika instrumenten för utvecklingssamarbete och utrikespolitiska åtgärder, bland annat genom Europeiska investeringsbanken, upprätthåller och inte äventyrar de mänskliga rättigheterna, inbegripet den mänskliga rätten till säkert vatten och sanitet, och målen för hållbar utveckling, och att de inte bidrar till att urfolk drivs bort från sina marker och territorier. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet betonar behovet av ett ökat fokus på hållbar och motståndskraftig infrastruktur för vatten och sanitet för att stödja samhällen genom att införa åtgärder för att minska risken för katastrofer och genom att använda alla nödvändiga verktyg för kartläggning av vattenrisker och system för tidig varning. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja Resilient Water Accelerator. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet fördömer att jämställdhet mellan könen fortfarande inte råder när det gäller utövandet av den mänskliga rätten till dricksvatten och sanitet, och att avsaknad av dessa leder till könsdiskriminering. Parlamentet noterar också med oro att dessa har en förödande inverkan på kvinnors rättigheter, särskilt på grund av kvinnors och flickors särskilda behov när det gäller menstruationshygien och hälsa, vilket gör det svårt för kvinnor och flickor att leva ett säkert och hälsosamt liv. Parlamentet framhåller att tillgång till vatten och adekvata anläggningar för vattenförsörjning samt sanitets- och hygientjänster till överkomligt pris är en nödvändig förutsättning för folkhälsa och mänsklig utveckling, däribland rätten till utbildning för flickor, och insisterar på att sektorn för vatten, sanitet och hygien i utvecklingsländer bör prioriteras högt i EU:s utvecklingspolitik. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet kräver att kvinnor och flickor skyddas mot fysiska hot eller överfall, inbegripet sexuellt våld, när de hämtar hushållsvatten eller använder sanitära anläggningar utanför sina hem. Parlamentet kräver att åtgärder vidtas för att minska den tid kvinnor och flickor lägger på att hämta vatten till hushållet i syfte att ta itu med de negativa konsekvenserna av de undermåliga vatten- och sanitetstjänsterna för flickors tillgång till utbildning. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet betonar att EU och dess medlemsstater i nära samarbete med FN och det internationella samfundet måste arbeta intensivt ihop med mottagarna av utländskt bistånd för att avskaffa den globala vattenfattigdomen, och samtidigt säkerställa tillräcklig sanitet för alla. Parlamentet uppmanar alla stater att uppfylla sina åtaganden enligt konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, i synnerhet dess artikel 14, där det krävs att de stater som är parter säkerställer att kvinnor från landsbygdsområden har rätt att åtnjuta adekvata levnadsförhållanden bland annat när det gäller sanitet och vattenförsörjning. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att tillämpa en omdanande och intersektionell jämställdhetsmedveten strategi för förvaltning av vattenresurser och sanitetsprogram för vattenförsörjning, och att inkludera politik som åtföljs av konkreta handlingsplaner och tillräcklig finansiering i enlighet med EU:s externa finansieringsinstrument och handlingsplanen för jämställdhet (GAP III), EU:s agenda för jämställdhet och kvinnors egenmakt i de yttre åtgärderna för 2021–2025. Parlamentet kräver att kvinnligt ledarskap och kvinnors fullständiga, effektiva och jämlika deltagande främjas i planeringen, beslutsfattandet och tillämpningen av beslut om hanteringen av vatten och sanitet. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet betonar att tillgång till säkert dricksvatten är ett av de stora rådande problemen, särskilt eftersom närmare 60 % av akviferresurserna överskrider politiska och territoriella gränser. Parlamentet påminner om att rådet i sina slutsatser från 2018 fördömde användning av vatten som ett vapen i krig och ansåg att ”i detta sammanhang kan förstörelse av vatteninfrastruktur, förorenande av vatten och avledning av vattendrag i syfte att begränsa eller förhindra tillgången till vatten utgöra brott mot internationell rätt”. Parlamentet påminner om att avsiktligt berövande av vatten som leder till utrotande av civilbefolkningar är ett brott mot mänskligheten enligt Internationella brottmålsdomstolens stadga och att det också kan betraktas som en krigsförbrytelse, eftersom alla angrepp mot eller förstörelse av dricksvattenanläggningar och dricksvattenförnödenheter och bevattningsinstallationer är förbjudna enligt Genèvekonventionerna från 1949. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet är allvarligt oroat över att kränkningar av rätten till vatten och sanitet i ockuperade områden syftar till att driva människor från deras territorier, och är bekymrat över nekad tillgång till vattenförsörjning, vattenresurser och vatteninfrastruktur på adekvat nivå. Parlamentet påminner om att alla folk, även folk som lever under ockupation, har suveräna rättigheter att kontrollera sina naturtillgångar. Parlamentet uppmanar ockupationsmakter att anta omedelbara åtgärder som garanterar tillgång till och jämlik fördelning av vatten till de personer som bor i de ockuperade områdena och att i synnerhet, i överensstämmelse med FN: generalförsamlings resolution 73/255 av den 20 december 2018, garantera att personer som bor i ockuperade områden har kontroll över sina vattenresurser, vilket inbegriper förvaltning, uttag och distribution av vatten. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar EU att upprätta en politisk strategi för att underlätta lösningar i dessa områden och uppmuntra de länder som är belägna i de viktigaste konfliktområdena på vattenområdet att underteckna vattenkonventionen. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet är djupt oroat över den bristande tillgången till vatten och sanitet i flyktingläger. Parlamentet betonar staters skyldighet att säkerställa rätten till sanitära anläggningar och vatten för flyktingar. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet understryker att vatten visserligen kan fungera som indikator på konflikt, men att det också kan ha en positiv roll för att främja fred och samarbete. Parlamentet stöder EU:s diplomatiska engagemang i gränsöverskridande vattensamarbete som ett verktyg för fred, säkerhet och stabilitet, och framhåller att det är betydelsefullt med integrerad förvaltning av vattenresurser, att humanitära insatser, utvecklings- och fredsinsatser i högre grad behöver komplettera varandra för att ta itu med akuta behov och ingripa tidigare för att ta itu med grundorsaker och förebygga att humanitära vatten- och sanitetskriser inleds. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet betonar att företag runt om i världen måste se till att deras verksamhet inte inkräktar på eller kränker åtnjutandet av den mänskliga rätten till dricksvatten, i enlighet med FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter och de förklaringar, pakter och fördrag från Förenta nationerna som inbegriper denna rättighet. Parlamentet begär dessutom att länder siktar mot att uppnå målen enligt mål 6 för hållbar utveckling och antar lagstiftning som säkerställer att företag inte inkräktar på rättvis tillgång till adekvat vattenförsörjning. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att konstruktivt delta i arbetet i FN:s mellanstatliga arbetsgrupp om transnationella bolag och andra affärsrörelser med avseende på mänskliga rättigheter, med avsikten att ta fram ett internationellt bindande instrument för att verksamheten i transnationella företag och andra företag ska regleras i internationell människorättslagstiftning. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar EU:s delegationer och medlemsstaternas beskickningar i tredjeländer att vara särskilt vaksamma när det gäller företag, även sådana som är baserade i EU, som skulle kunna neka eller undergräva åtnjutandet av rätten till vatten och sanitet. Parlamentet understryker att offer för sådana kränkningar måste ha tillgång till effektiva rättsliga eller andra lämpliga rättsmedel samt klagomålsmekanismer. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet framhåller att europeiska företag även i länder utanför EU måste uppfylla samma rättsliga krav med avseende på företagens främjandeansvar och tillbörliga aktsamhet som de måste uppfylla inom EU. Parlamentet betonar vikten av att förebygga, ta itu med och mildra eventuella negativa konsekvenser för de mänskliga rättigheterna till vatten och adekvat sanitet inom ramen för ramar för obligatorisk aktsamhet. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att överväga och undersöka hur man kan tillhandahålla mer information och säkerställa insyn för konsumenterna när det gäller produkters hållbarhetseffekter på vattenresurser, även när det gäller vattenavtryck. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet framhäver att också vatten, vilket flera FN-experter har påpekat, behandlas som en handelsvara utan vidare sociala och kulturella hänsyn, i strid med de grundläggande mänskliga rättigheterna, vilket bidrar till den ökande miljöförstöringen och till att göra de fattigaste och mest marginaliserade människorna i samhället ännu mer utsatta, i strid med målen för hållbar utveckling. Parlamentet påminner om att vattenförsörjning och sanitet är tjänster av allmänt intresse och inte råvaror – de är varken lyxvaror eller konsumentprodukter och får därför inte handlas som sådana. Parlamentet betonar att vatten är en begränsad resurs och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att agera preventivt mot en global vattenbrist och stödja länder utanför EU i åtgärder för att bekämpa vattenbrist. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar staterna att vidta rättsliga åtgärder för att förhindra att vatten blir föremål för finansiell spekulation på terminsmarknaderna, och att främja en lämplig styrningsram för vatten- och sanitetstjänster enligt en modell som i första hand baseras på hänsyn till mänskliga rättigheter och det allmänna bästa. Parlamentet uppmanar EU och de nationella regeringarna att främja och stödja oberoende vattentillsynsorgan som kan hjälpa till att verkställa människorättsstandarder. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet påminner om det som erkänns i EU:s ramdirektiv för vatten, nämligen att vatten inte är en rent kommersiell produkt, utan en kollektiv nyttighet som är oumbärlig för människors liv och värdighet. Parlamentet konstaterar att vattentjänster är tjänster av allmänt intresse och av särskild karaktär som därför i första hand ligger i allmänhetens intresse. Parlamentet påminner om vikten av att upprätthålla den mänskliga rätten till dricksvatten och sanitet i de länder som berörs av EU:s strategier och instrument för yttre förbindelser, såsom handels- och investeringsavtal och instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen, samt de europeiska företagens verksamhet. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet betonar att vatten är en offentlig allmän egendom och att en adekvat och kontinuerlig tillgång på vatten av hög kvalitet måste garanteras. Parlamentet uppmanar stater och finansiärer att stärka främjandet av vattenförsörjning och sanitet som viktiga offentliga tjänster för alla, inbegripet genom investeringar, som ökar tillgången till vatten- och sanitetstjänster och även bevarar befintliga infrastrukturer, samt tillhandahållandet och användningen av tjänsterna. Parlamentet anser att man måste investera i förstärkningar av kapaciteten och förvaltningen av vattensystemen liksom i deras funktion och underhåll om vatten- och sanitetstjänsterna ska vara pålitliga och hållbara. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar EU att stödja tredjeländer i deras åtgärder för att garantera allmän och icke-diskriminerande tillgång till vatten och sanitära anläggningar och att garantera en miniminivå av vattenförsörjning för hushåll som är ekonomiskt eller socialt sårbara. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet efterfrågar investering i skydd och återställande av naturliga ekosystem (inbegripet skogar, flodslätter, våtmarker osv.), vilka ofta ger mer kostnadseffektiva och hållbara lösningar för vattenförvaltning än konventionella infrastrukturåtgärder i form av vattenlagring, vattenbehandling, erosionskontroll samt måttliga och extrema väderhändelser. |
| --- | --- |

41.

| 42. | I detta avseende uppmanar Europaparlamentet med eftertryck staterna att anta den modell för tillhandahållande av vatten och sanitet som är mest lämplig och att inleda en transparent och kraftfull process för att stärka det faktiska åtnjutandet av den mänskliga rätten till vatten och sanitet i deras samhällen. Parlamentet uppmanar regeringarna att öka de offentliga investeringarna i hållbar vattenrelaterad infrastruktur och att skydda vatten som en grundläggande kollektiv nyttighet. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet påpekar att vattenanvändningen måste förenas med tillämpningen av ny teknik för bevarande, minskning av vattenföroreningar och återvinning av avloppsvatten för att förbättra det sätt på vilket vatten tillhandahålls, renas och bortskaffas. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar EU att stödja en hållbar vattenförvaltning inom jordbrukssektorn, vilken mobiliserar mer än 70 % av vattenresurserna, genom att investera i hållbara bevattnings- och vattenlagringssystem, genom att optimera och minska användningen av färskvatten i jordbruket längs hela försörjningskedjan, genom att minska matsvinnet och genom att främja agroekologi genom återställning av våtmarker samt genom att, där så är möjligt, minska användningen av bekämpningsmedel och gödselmedel som utgör en risk för vattenförorening, särskilt för grundvattnet. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet påminner om att tillgång till vatten också är en utmaning för energianvändningen både när det gäller produktion och utvinning. Parlamentet framhåller i detta sammanhang hur viktigt det är att man främjar en bättre energiförvaltning och lösningar för återanvändning av renat avloppsvatten i syfte att begränsa konsumtionen av sötvatten genom avloppsvattenrening. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar Världsbanken och Internationella valutafonden att avskräcka från sådana villkor som ålägger regeringar att privatisera vatten- och sanitetstjänster när de beviljar bidrag, lån och tekniskt bistånd. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att det finns tillräckligt med ekonomiskt stöd för kapacitetsutvecklingsåtgärder på vattenområdet som vidtas i samarbete med befintliga internationella plattformar och institutioner. Parlamentet stöder plattformen Global Water Solidarity som lanserades av FN:s utvecklingsprogram för att få lokala myndigheter att hitta lösningar på vattenutmaningarna. Parlamentet välkomnar FN:s vattenkonferens 2023 som ett tillfälle att utveckla sektorsöverskridande modeller och därmed uppnå de vattenrelaterade syftena och målen och komma på rätt spår med mål 6 för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att uppmuntra länder utanför EU att bevilja berörda parter – däribland det civila samhällets organisationer och urbefolkningar och lokalsamhällen som arbetar med att ta itu med kränkningar av rätten till vatten och sanitet – tillräckliga resurser och tillgång till relevant information, och att ge dem möjlighet att delta på ett meningsfullt sätt i vattenrelaterade beslutsprocesser, när så är lämpligt, i syfte att säkerställa deras engagemang för informerade och resultatinriktade bidrag till utformningen och genomförandet av vattenpolitiken. Parlamentet anser att det för att förverkliga den mänskliga rätten till dricksvatten är av avgörande betydelse att främja och stärka nätverk av människorättsexperter, organisationer i det civila samhället och företrädare för lokalsamhället på alla nivåer, och uppmanar i detta avseende regeringarna att utforma mekanismer för ett inkluderande system för vattenförvaltning. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar EU att hjälpa tredjeländer att respektera, uppfylla och främja rättigheterna för arbetstagare inom avloppsreningssektorn, inbegripet deras rätt till värdighet, säkerhet och hälsa och rätten att organisera sig. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet betonar att människor som lever i fattigdom, särskilt kvinnor och flickor, minoriteter samt människor med fysisk och/eller psykisk funktionsnedsättning som drabbas hårdast av brist på tillgång till säkert och rent vatten och sanitet. Parlamentet betonar att ojämlikheter i tillgången till vatten och sanitet ofta beror på ojämlikheter på systemnivå eller utestängning. Parlamentet uppmanar regeringarna att övervaka ojämlikheten när det gäller tillgång till vatten och sanitet och att vidta beslutsamma åtgärder för att uppmuntra investeringar i sanitets- och försörjningssystem, inbegripet offentliga system, för att främja effektivitet och bevarande av vatten, då det är en bristvara. Parlamentet uppmanar dem dessutom att säkerställa att vatten- och sanitetstjänster tillhandahålls alla, utan diskriminering, som en kollektiv nyttighet, med särskild prioritering av kvinnor, flickor och utsatta grupper för att komma till rätta med exkludering och diskriminering på systemnivå. Parlamentet uppmuntrar myndigheterna att se över sina lagstiftningsramar, sin politik och sin praxis inom vattenområdet, med utgångspunkt i principer och standarder för mänskliga rättigheter för att bidra till att åtgärderna inriktas mot att undanröja hinder för framsteg. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

51.

---

(1)  EUT L 327, 22.12.2000, s. 1.

(2)  EGT L 375, 31.12.1991, s. 1.

(3)  EUT L 372, 27.12.2006, s. 19.

(4)  EUT L 435, 23.12.2020, s. 1.

(5)  EUT L 328, 6.12.2008, s. 28.

(6)  EUT C 316, 22.9.2017, s. 99.

(7)  EUT C 67, 8.2.2022, s. 25.

(8)  EUT C 474, 24.11.2021, s. 11.

---

| 14.4.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 132/65 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 132/65

---

P9_TA(2022)0347

EU:s svar på ökningen av energipriserna i Europa

Europaparlamentets resolution av den 5 oktober 2022 om EU:s svar på ökningen av energipriserna i Europa (2022/2830(RSP))

(2023/C 132/07)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2002 av den 11 december 2018 om ändring av direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2002 av den 11 december 2018 om ändring av direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/844 av den 30 maj 2018 om ändring av direktiv 2010/31/EU om byggnaders energiprestanda och av direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/844 av den 30 maj 2018 om ändring av direktiv 2010/31/EU om byggnaders energiprestanda och av direktiv 2012/27/EU om energieffektivitet (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/943 av den 5 juni 2019 om den inre marknaden för el (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/943 av den 5 juni 2019 om den inre marknaden för el (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/944 av den 5 juni 2019 om gemensamma regler för den inre marknaden för el och om ändring av direktiv 2012/27/EU (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/944 av den 5 juni 2019 om gemensamma regler för den inre marknaden för el och om ändring av direktiv 2012/27/EU (5),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1938 av den 25 oktober 2017 om åtgärder för att säkerställa försörjningstryggheten för gas (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/1938 av den 25 oktober 2017 om åtgärder för att säkerställa försörjningstryggheten för gas (6),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119 av den 30 juni 2021 om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av förordningarna (EG) nr 401/2009 och (EU) 2018/1999 (europeisk klimatlag) (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1119 av den 30 juni 2021 om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av förordningarna (EG) nr 401/2009 och (EU) 2018/1999 (europeisk klimatlag) (7),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2003/96/EG av den 27 oktober 2003 om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2003/96/EG av den 27 oktober 2003 om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet (8),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådets förordning om en krisintervention för att komma till rätta med de höga energipriserna (COM(2022)0473), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådets förordning om en krisintervention för att komma till rätta med de höga energipriserna (COM(2022)0473),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 maj 2022Kortsiktiga interventioner på energimarknaderna och långsiktiga förbättringar av elmarknadens utformning – en handlingslinje (COM(2022)0236), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 maj 2022Kortsiktiga interventioner på energimarknaderna och långsiktiga förbättringar av elmarknadens utformning – en handlingslinje (COM(2022)0236),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 oktober 2021Ta itu med stigande energipriser: en verktygslåda för åtgärder och stöd (COM(2021)0660, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 oktober 2021Ta itu med stigande energipriser: en verktygslåda för åtgärder och stöd (COM(2021)0660,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 mars 2022REPowerEU: Gemensamma europeiska åtgärder för säkrare och hållbarare energi till ett mer överkomligt pris COM(2022)0108), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 mars 2022REPowerEU: Gemensamma europeiska åtgärder för säkrare och hållbarare energi till ett mer överkomligt pris COM(2022)0108),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 maj 2022 om planen REPowerEU (COM(2022)0230), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 maj 2022 om planen REPowerEU (COM(2022)0230),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 mars 2022 om en tillfällig krisram för statliga stödåtgärder till stöd för ekonomin efter Rysslands aggression mot Ukraina (C/2022/1890), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 mars 2022 om en tillfällig krisram för statliga stödåtgärder till stöd för ekonomin efter Rysslands aggression mot Ukraina (C/2022/1890),

| — | med beaktande av handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter,

| — | med beaktande av 2015 års Parisavtal inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC), som trädde i kraft den 4 november 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2015 års Parisavtal inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC), som trädde i kraft den 4 november 2016,

| — | med beaktande slutsatserna från Europeiska rådets möte den 24–25 mars 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande slutsatserna från Europeiska rådets möte den 24–25 mars 2022,

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 oktober 2021 om riktlinjer för statligt stöd på klimat-, energi- och miljöområdet (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 oktober 2021 om riktlinjer för statligt stöd på klimat-, energi- och miljöområdet (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om den europeiska gröna given (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om den europeiska gröna given (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2021 om tillgången till anständig och rimligt prissatt bostad för alla (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2021 om tillgången till anständig och rimligt prissatt bostad för alla (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 februari 2021 om den nya handlingsplanen för den cirkulära ekonomin (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 februari 2021 om den nya handlingsplanen för den cirkulära ekonomin (12),

| — | med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Rysslands anfallskrig påverkar i hög grad EU:s medborgare och ekonomi, särskilt genom en dramatisk ökning av energi- och livsmedelspriserna, samt orsakar ett enormt lidande för det ukrainska folket och utgör ett direkt angrepp på de europeiska värdena. |
| --- | --- |

A.

Rysslands anfallskrig påverkar i hög grad EU:s medborgare och ekonomi, särskilt genom en dramatisk ökning av energi- och livsmedelspriserna, samt orsakar ett enormt lidande för det ukrainska folket och utgör ett direkt angrepp på de europeiska värdena.

| B. | I september 2022 nådde inflationen i euroområdet gradvis 10 %, och mer än hälften av euroländerna drabbades av en tvåsiffrig inflation och vissa till och med av en inflation på så mycket som 24 %. |
| --- | --- |

B.

I september 2022 nådde inflationen i euroområdet gradvis 10 %, och mer än hälften av euroländerna drabbades av en tvåsiffrig inflation och vissa till och med av en inflation på så mycket som 24 %.

| C. | Redan 2020, innan prisökningarna började, kunde omkring 36 miljoner européer inte hålla sina hem tillräckligt varma. Mer än 50 miljoner hushåll i EU har redan drabbats av energifattigdom, och detta stora problem kommer att förvärras i och med den nuvarande energikrisen, vilket kan leda till förseningar i tillgången till grundläggande behov, vård, utbildning och hälso- och sjukvård, särskilt för barn och ungdomar. |
| --- | --- |

C.

Redan 2020, innan prisökningarna började, kunde omkring 36 miljoner européer inte hålla sina hem tillräckligt varma. Mer än 50 miljoner hushåll i EU har redan drabbats av energifattigdom, och detta stora problem kommer att förvärras i och med den nuvarande energikrisen, vilket kan leda till förseningar i tillgången till grundläggande behov, vård, utbildning och hälso- och sjukvård, särskilt för barn och ungdomar.

| D. | Anläggningar inom ett brett spektrum av europeiska industrier, såsom stål, aluminium, gödselmedel och själva kraftindustrin, har tvingats permittera arbetstagare och stänga produktionslinjer, eftersom de höga gas- och elpriserna leder till förluster för företagen. Dessa stängningar får en dominoeffekt på andra industrier som drabbats av utbudschockerna och skulle kunna skada Europas industriella bas på lång sikt. |
| --- | --- |

D.

Anläggningar inom ett brett spektrum av europeiska industrier, såsom stål, aluminium, gödselmedel och själva kraftindustrin, har tvingats permittera arbetstagare och stänga produktionslinjer, eftersom de höga gas- och elpriserna leder till förluster för företagen. Dessa stängningar får en dominoeffekt på andra industrier som drabbats av utbudschockerna och skulle kunna skada Europas industriella bas på lång sikt.

| E. | Företagen kämpar med ökade produktionskostnader på grund av högre råvarupriser, begränsningar i leveranskedjan och höjda transport- och energipriser, i kombination med förändrade konsumentbeteenden. |
| --- | --- |

E.

Företagen kämpar med ökade produktionskostnader på grund av högre råvarupriser, begränsningar i leveranskedjan och höjda transport- och energipriser, i kombination med förändrade konsumentbeteenden.

| F. | De kraftigt stigande elpriserna har pressat upp marginalkraven för elproducenter, som säkrar sin försäljning på terminsmarknaden till aldrig tidigare skådade nivåer. |
| --- | --- |

F.

De kraftigt stigande elpriserna har pressat upp marginalkraven för elproducenter, som säkrar sin försäljning på terminsmarknaden till aldrig tidigare skådade nivåer.

| G. | Energiomställningen och den digitala omställningen kommer att innebära att efterfrågan på vissa typer av råvaror ökar kraftigt, samtidigt som EU är beroende av endast ett fåtal länder och företag för leveransen av just dessa råvaror. |
| --- | --- |

G.

Energiomställningen och den digitala omställningen kommer att innebära att efterfrågan på vissa typer av råvaror ökar kraftigt, samtidigt som EU är beroende av endast ett fåtal länder och företag för leveransen av just dessa råvaror.

| H. | Covid-19-krisen och Rysslands anfallskrig mot Ukraina har lett till störningar i leverans- och värdekedjorna, vilket har skapat försörjningsbrister och lett till ökade produktionskostnader. |
| --- | --- |

H.

Covid-19-krisen och Rysslands anfallskrig mot Ukraina har lett till störningar i leverans- och värdekedjorna, vilket har skapat försörjningsbrister och lett till ökade produktionskostnader.

| I. | I den 20:e principen i den europeiska pelaren för sociala rättigheter om tillgång till väsentliga tjänster anges att alla har rätt till väsentliga tjänster av god kvalitet, inklusive vatten och sanitet, energi, transporter, finansiella tjänster och digitala kommunikationer. Dessa tjänster bör vara tillgängliga. |
| --- | --- |

I.

I den 20:e principen i den europeiska pelaren för sociala rättigheter om tillgång till väsentliga tjänster anges att alla har rätt till väsentliga tjänster av god kvalitet, inklusive vatten och sanitet, energi, transporter, finansiella tjänster och digitala kommunikationer. Dessa tjänster bör vara tillgängliga.

| J. | EU:s ram för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse bör uppdateras för att bättre skydda sårbara konsumenter från den nuvarande situationen. |
| --- | --- |

J.

EU:s ram för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse bör uppdateras för att bättre skydda sårbara konsumenter från den nuvarande situationen.

| K. | I sitt tal om tillståndet i unionen den 14 september 2022 uppgav kommissionens ordförande, Ursula von der Leyen, att Ryssland fortfarande aktivt manipulerar vår energimarknad. |
| --- | --- |

K.

I sitt tal om tillståndet i unionen den 14 september 2022 uppgav kommissionens ordförande, Ursula von der Leyen, att Ryssland fortfarande aktivt manipulerar vår energimarknad.

| L. | De spotpriser på gas som registrerats vid nederländska Title Transfer Facility (TTF), som under de senaste fyra åren legat under 25 EUR/MWh, har ökat kraftigt sedan augusti 2021, särskilt sedan Ryssland inledde sitt anfallskrig mot Ukraina, och uppgick till mer än 200 EUR/MWh i mitten av augusti 2022, där de har legat kvar. Rysslands agerande är ett exempel på en oprovocerad attack på EU:s gasmarknad. |
| --- | --- |

L.

De spotpriser på gas som registrerats vid nederländska Title Transfer Facility (TTF), som under de senaste fyra åren legat under 25 EUR/MWh, har ökat kraftigt sedan augusti 2021, särskilt sedan Ryssland inledde sitt anfallskrig mot Ukraina, och uppgick till mer än 200 EUR/MWh i mitten av augusti 2022, där de har legat kvar. Rysslands agerande är ett exempel på en oprovocerad attack på EU:s gasmarknad.

| M. | Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) har förklarat att ”även om öppna och välfungerande råvaruderivatmarknader spelar en viktig roll för prissättningen”, skulle på grund av den senaste tidens extrema påfrestning, ”åtgärder för att begränsa överdriven volatilitet kunna vara till hjälp för att förbättra dessa marknaders övergripande funktion”. Esma påpekade också att ramen för det andra direktivet om marknader för finansiella instrument (Mifid II) redan innehåller ”en uppsättning volatilitetsmekanismer (i synnerhet handelsstopp och priskragar)”, men noterade samtidigt att ”med tanke på de extrema omständigheter som råvaruderivatmarknaderna (särskilt energimarknaderna) har upplevt under de senaste månaderna förefaller antalet tillfällen som handelsstoppen har utlösts på de relevanta handelsplatserna i EU mycket lågt” (13). |
| --- | --- |

M.

Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) har förklarat att ”även om öppna och välfungerande råvaruderivatmarknader spelar en viktig roll för prissättningen”, skulle på grund av den senaste tidens extrema påfrestning, ”åtgärder för att begränsa överdriven volatilitet kunna vara till hjälp för att förbättra dessa marknaders övergripande funktion”. Esma påpekade också att ramen för det andra direktivet om marknader för finansiella instrument (Mifid II) redan innehåller ”en uppsättning volatilitetsmekanismer (i synnerhet handelsstopp och priskragar)”, men noterade samtidigt att ”med tanke på de extrema omständigheter som råvaruderivatmarknaderna (särskilt energimarknaderna) har upplevt under de senaste månaderna förefaller antalet tillfällen som handelsstoppen har utlösts på de relevanta handelsplatserna i EU mycket lågt” (13).

| N. | i sitt tal om tillståndet i unionen den 14 september 2022 förklarade kommissionens ordförande Ursula von der Leyen att kommissionens förslag ”kommer att ge EU-länderna tillgång till över 140 miljarder EUR för att direkt lindra krisens följder”. Flera medlemsstater har infört tillfälliga system för skatt på exceptionella vinster. |
| --- | --- |

N.

i sitt tal om tillståndet i unionen den 14 september 2022 förklarade kommissionens ordförande Ursula von der Leyen att kommissionens förslag ”kommer att ge EU-länderna tillgång till över 140 miljarder EUR för att direkt lindra krisens följder”. Flera medlemsstater har infört tillfälliga system för skatt på exceptionella vinster.

| O. | Medlemsstaterna bör vara de viktigaste aktörerna med ansvar för sin egen energimix, för att identifiera de främsta problemen som deras medborgare och ekonomier står inför och för att lösa dem. |
| --- | --- |

O.

Medlemsstaterna bör vara de viktigaste aktörerna med ansvar för sin egen energimix, för att identifiera de främsta problemen som deras medborgare och ekonomier står inför och för att lösa dem.

| P. | Den dramatiska ökningen av elpriserna sätter press på hushållen, många europeiska medborgare, särskilt de som riskerar fattigdom och de som tillhör utsatta grupper, icke-statliga organisationer, små och medelstora företag och industrin, och riskerar att orsaka stor social och ekonomisk skada. |
| --- | --- |

P.

Den dramatiska ökningen av elpriserna sätter press på hushållen, många europeiska medborgare, särskilt de som riskerar fattigdom och de som tillhör utsatta grupper, icke-statliga organisationer, små och medelstora företag och industrin, och riskerar att orsaka stor social och ekonomisk skada.

| Q. | EU:s byrå för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter har gjort en bedömning av utformningen av EU:s elgrossistmarknad som visade att den gränsöverskridande handeln gav konsumenterna fördelar till ett värde av 34 miljarder EUR under 2021 samtidigt som den bidrog till att jämna ut prisvolatiliteten, och att den förbättrar varje medlemsstats försörjningstrygghet och motståndskraft mot prischocker. |
| --- | --- |

Q.

EU:s byrå för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter har gjort en bedömning av utformningen av EU:s elgrossistmarknad som visade att den gränsöverskridande handeln gav konsumenterna fördelar till ett värde av 34 miljarder EUR under 2021 samtidigt som den bidrog till att jämna ut prisvolatiliteten, och att den förbättrar varje medlemsstats försörjningstrygghet och motståndskraft mot prischocker.

| R. | Att spara och dra ner på energi är ett överkomligt, säkert och rent alternativ för att minska EU:s beroende av import av fossila bränslen från Ryssland. EU:s medlemsstater sparar bara 0,8 % av den slutliga energiförbrukningen. |
| --- | --- |

R.

Att spara och dra ner på energi är ett överkomligt, säkert och rent alternativ för att minska EU:s beroende av import av fossila bränslen från Ryssland. EU:s medlemsstater sparar bara 0,8 % av den slutliga energiförbrukningen.

Inledande överväganden

| 1. | Europaparlamentet anser att Rysslands anfallskrig mot Ukraina och användning av fossilenergiförsörjningen som vapen dramatiskt har förvärrat den befintliga instabiliteten på energimarknaden. Parlamentet beklagar djupt att denna situation har ökat energipriserna ytterligare och därmed lett till extremt hög inflation, ökande sociala ojämlikheter, energi- och mobilitetsfattigdom, höga livsmedelspriser och en levnadskostnadskris, och att det fortfarande finns en betydande risk för nedläggning av företag inom olika sektorer och arbetslöshet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet är djupt oroat över de höga energipriserna i hela EU och uppmanar medlemsstaterna att omedelbart ta itu med effekterna av detta och den därmed sammanhängande inflationen på hushållens inkomster, hälsa och välbefinnande, särskilt för de mest utsatta människorna, samt på företagen, inbegripet små och medelstora företag, och ekonomin i allmänhet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet anser att exceptionella tider kräver exceptionella nödåtgärder, där EU måste agera tillsammans och mer enat än någonsin. Parlamentet insisterar på att alla åtgärder som vidtas på EU-nivå för att bekämpa energipriskrisen måste vara fullt förenliga med unionens klimatmål på lång sikt, inbegripet den europeiska gröna given, och främja EU:s öppna strategiska oberoende. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att analysera de kumulativa effekterna av nödåtgärder på EU-nivå och nationell nivå, för att säkerställa att de är förenliga med unionens mål att uppnå klimatneutralitet senast 2050. Parlamentet insisterar på att alla de föreslagna åtgärderna bör ta hänsyn till de olika nationella omständigheterna och därför ge den flexibilitet som krävs för att de ska kunna genomföras. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och de ekonomiska aktörerna att visa större solidaritet för att hantera denna kris på ett rättvist sätt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet upprepar sitt krav från i maj 2022 på ett omedelbart och fullständigt embargo mot import av olja, kol, kärnbränsle och gas från Ryssland, och på att överge Nord Stream 1 och 2 helt och hållet. |
| --- | --- |

4.

Inverkan på medborgare och ekonomin

| 5. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa tillgång till ren uppvärmning och el till överkomliga priser och att undvika att människor tvingas välja mellan mat och uppvärmning. Parlamentet uppmärksammar medlemsstaterna på att konsumenter som inte har råd med sina dyrare energiräkningar inte bör bli avstängda, och att vräkningar av utsatta hushåll som inte kan betala sina räkningar och hyror måste undvikas. Parlamentet betonar behovet av att bättre skydda konsumenterna mot att leverantörer tillfälligt upphäver eller frånträder avtal med fast ränta, och att förhindra överdrivna förskottsbetalningar för gas och el från konsumenternas sida. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma behovet av strängare krav på förhandsinformation inom energisektorn, särskilt när det gäller distansförsäljning. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet är djupt oroat över de höga energiprisernas inverkan på hushåll och företag, och över skillnaderna i olika medlemsstaters förmåga att stödja dem, vilket framgår av de senaste meddelandena. Parlamentet betonar behovet av att medlemsstaterna visar mer solidaritet än någonsin och av en gemensam insats i stället för unilaterala åtgärder som splittrar. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att snabbt upprätthålla och stärka de offentliga, sociala och kulturella tjänster som hotas av stigande energipriser för allt fler behövande, inbegripet lokalt förvaltade tjänster, såsom subventionerade bostäder, kommunala simhallar, utbildningsanstalter och sjukhus. Parlamentet påminner om att även de lokala myndigheterna har drabbats av krisen och också måste skyddas. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa planer och strategier på områdena bostäder, tillgång till grundläggande sociala behov, skydd av social infrastruktur, kritiska hälso- och sjukvårdstjänster och ekonomiskt stöd till små och medelstora företag. Parlamentet betonar att detta stöd särskilt bör riktas till de grupper i befolkningen som har det svårast. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet betonar att hushållen i EU:s medlemsstater står inför stora utmaningar såsom urholkad köpkraft. Parlamentet betonar att många människor i Europa redan förut befann sig i en utsatt situation och varnar för att inflationen, i synnerhet stigande livsmedels- och energipriser, kan göra situationen outhärdlig för låginkomsthushåll, och att medelklassen påverkas alltmer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att överväga att undanta baslivsmedel från mervärdesskatt i hela EU så länge krisen varar för att underlätta tillgången till väsentliga varor och tackla livsmedelsbrist och stigande bostadspriser. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet understryker att den befintliga ramen gör det möjligt för medlemsstaterna att tillfälligt befria hushåll från, eller tillämpa en reducerad skattesats för, skatt på el, naturgas, kol och fasta bränslen. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att fullt ut utnyttja de befintliga alternativen för att sänka skatterna på energiprodukter. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga att ge medlemsstaterna utrymme att införa ytterligare tillfälliga befrielser från eller nedsättningar av punkt- och energiskatter för att minska bördan för hushållen och företagen. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att informera medborgare och företag, särskilt små och medelstora företag, om hur de kan förbereda sig inför vintern och hur de kan förbättra energieffektiviteten och minska sin energiefterfrågan, med praktiska, effektiva och realistiska besparingstips när det gäller levnads- och energikostnader samt information om konsumenternas rättigheter. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att främja energisparande anordningar för utsatta hushåll. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att överväga att ge tillfälligt stöd till utsatta transportanvändare för att absorbera prisökningarna, inbegripet resecheckar för kollektivtrafiken. Parlamentet efterlyser en strukturpolitik som ytterligare främjar tillförlitliga och överkomliga kollektivtrafiknät och aktiva transportsätt, såsom cykling eller gång. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta itu med energikrisens inverkan på arbetsmarknaden genom att stödja arbetstagare som är tillfälligt ”tekniskt arbetslösa” på grund av att arbetsgivarna tvingades begränsa eller avbryta verksamheten, inbegripet egenföretagare utan anställda, och genom att ge stöd till små företag så att de kan ha kvar sina anställda och fortsätta med sin verksamhet. System för korttidsarbete visade sig vara värdefulla under pandemin och bör genomföras, vid behov med ekonomiskt stöd från EU, för att undvika förlorade arbetstillfällen. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att stärka det europeiska instrumentet för tillfälligt stöd för att minska risken för arbetslöshet i en krissituation (Sure-instrumentet) och att stödja system för korttidsarbete, arbetstagares inkomster och arbetstagare som kan komma att permitteras på grund av de stigande energipriserna. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja företag som står inför kraftigt stigande priser i samråd med företrädare för arbetsgivare och arbetstagare i de sektorer där inverkan är störst, och att genomföra krisåtgärder även genom social dialog och kollektiva förhandlingar. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta nödvändiga åtgärder för att hjälpa energiintensiva industrier, bland annat att erbjuda vederbörliga skyddsåtgärder för miljön och bibehållen sysselsättning. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet betonar att sociala skyddsåtgärder är avgörande under den rådande krisen och uppmanar med kraft medlemsstaterna och kommissionen att involvera fackföreningarna i utformningen och genomförandet av krisåtgärder genom social dialog. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet erkänner att den kumulativa effekten av höga energipriser och störda leveranskedjor kan äventyra europeiska företag och de arbetstillfällen de skapar. Parlamentet vill se att bördan för företagen, särskilt små och medelstora företag, omedelbart minskar. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet understryker att huvudmålet för Europeiska centralbankens penningpolitik är att upprätthålla prisstabilitet och därmed säkerställa att inflationen är låg, stabil och förutsägbar. ECB:s inflationsmål är 2 %. |
| --- | --- |

17.

Klimatåtaganden, utbyggnad av förnybar energi, energieffektivitet och energiinfrastruktur

| 18. | Europaparlamentet påminner om att den billigaste energin är den som vi inte förbrukar och att åtgärder för energieffektivitet och energibesparingar inte bara kommer att hjälpa EU på kort sikt, utan också kommer att bidra till uppfyllandet av unionens klimatåtaganden för 2030 i 55 % -paketet och RePowerEU-initiativet, såsom minskad gasimport och gasförbrukning. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet anser att uppnåendet av målen i den europeiska gröna given kommer att göra våra energisystem effektivare, mer baserade på förnybar energi, starkare inför kriser och mer resilienta mot externa chocker, säkerställa stabil och överkomlig energi och bidra till öppet strategiskt oberoende. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att påskynda utbyggnaden av förnybar energi, eftersom det är det bästa sättet att få ett slut på beroendet av naturgas och uppfylla unionens klimatåtaganden. Parlamentet påminner om de pågående omarbetningarna av direktiv (EU) 2018/2001 (det tredje direktivet om förnybar energi och det fjärde direktivet om förnybar energi) och är övertygat om att ett snabbt slutförande av lagstiftningsförfarandena kommer att påskynda utbyggnaden av förnybar energi i hela EU. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet betonar att uppvärmningen av bostäder måste bli fossilfri genom smart elektrifiering och överkomliga fjärrvärmelösningar som bygger på förnybar energi. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka stödet till byggnadsrenovering och att tillhandahålla tillräcklig finansiering för investeringar i energieffektivitetsåtgärder, särskilt i byggnader med sämst energiprestanda och i de mest utsatta områdena. Parlamentet välkomnar vissa medlemsstaters beslut att förbjuda installation av gaspannor i nya byggnader. Parlamentet betonar vikten av och de omedelbara fördelarna med en snabb utbyggnad av solenergi i byggnader, förnybara energikällor i närområdet, värmepumpar och andra snabba och lättinstallerade lösningar. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att påskynda utbyggnaden av förnybara energikällor, särskilt genom att undanröja administrativa hinder och förenkla och påskynda tillståndsförfarandena, inbegripet för hushåll. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet stöder idén om att, som en del av REPowerEU, auktionera utsläppsrätter i EU:s utsläppshandelssystem som en exceptionell åtgärd för att generera 20 miljarder EUR och därigenom finansiera den infrastruktur som behövs för att göra oss mindre beroende av rysk gas och olja, inbegripet investeringar i förnybar energi och energieffektivitet. Parlamentet begär att denna insats genomförs så snabbt som möjligt för att mobilisera de nödvändiga intäkterna senast i slutet av 2025. Parlamentet välkomnar att detta kan få effekten att priserna inom utsläppshandelssystemet minskar på kort sikt och därmed elpriserna och energikostnaderna för industrin, samtidigt som man erkänner att utsläppshandelssystemet inte är den främsta anledningen till den senaste tidens ökade energipriser. Parlamentet upprepar sina egna klimatmål för 2030, och anser att denna insats inom utsläppshandelssystemet är helt i linje med dessa mål. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet betonar att prissignaler för el i realtid kan leda till mer flexibel efterfrågan och färre dyra och gasintensiva efterfrågetoppar. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att bättre hantera flexibilitetsbehoven i EU:s energisystem genom förbättrade nät, reglerbar utsläppssnål produktion och olika storskaliga och långsiktiga energilagringstekniker för att minska industrins efterfrågan på el och gas under de timmar efterfrågan är som högst. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullt ut införliva direktiv (EU) 2018/2001, särskilt för att undanröja hinder för skapandet av energisamhällen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta ytterligare åtgärder för egenförbrukning av förnybar energi. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att skapa lämpliga förutsättningar för inrättandet av minst en gemenskap för förnybar energi per kommun så att medborgarna kan producera, konsumera, lagra och sälja sin egen förnybara energi. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet begär att det pågående lagstiftningsförfarandet för energieffektivitetsdirektivet påskyndas, eftersom dess bestämmelser kommer att bidra till att användarna minskar sin energiförbrukning och därmed sina energiutgifter. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet understryker att en fullt integrerad inre marknad för energi som skapar ett verkligt resilient europeiskt energinät, inbegripet inrättandet av nya sammanlänkningar, såsom den mellan Iberiska halvön och Frankrike, och bättre handelsplattformar skulle minska kostnadstrycket på företag och konsumenter på kort sikt och leda till energioberoende och resiliens på lång sikt. Parlamentet erkänner att reformen av EU:s inre marknad för energi måste genomföras mer konsekvent, att alltför stora beroenden måste undvikas och att viktig infrastruktur måste förbli i EU:s händer, vilket främjar öppet strategiskt oberoende. Parlamentet anser att alla alternativ för att hålla energin på en rimlig prisnivå och uppnå klimatneutralitet måste beaktas. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet betonar att investeringar i förnybar energi, energieffektivitet och nödvändig infrastruktur, däribland riktade, väldefinierade gränsöverskridande projekt, med investeringar genom NextGenerationEU och REPowerEU, hjälper EU att uppnå energisuveränitet, öppet strategiskt oberoende och energitrygghet. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att påskynda sådana viktiga infrastrukturprojekt på grundval av förnybar energi och ren vätgas, genom att förenkla tillståndsprocessen, och samtidigt ta vederbörlig hänsyn till allmänhetens deltagande och förfaranden för miljökonsekvensbedömning. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet noterar att vissa medlemsstater omprövar sin utfasning av kärnkraft och kol där kraftverk skulle kunna bidra till att trygga EU:s energiförsörjning och hålla nere energipriserna. Parlamentet anser att det bör ske en förlängning av driftstiden för de befintliga kärnkraftverken samtidigt som en säker drift garanteras såväl som en korrekt hantering och slutförvaring av kärnavfall. Parlamentet betonar att när det gäller kolbaserade anläggningar bör utfasningen skjutas upp tillfälligt – bara så länge som den nuvarande krisen varar – och åtföljas av en konkret tidsplan för att ersätta dem med andra energikällor. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet påminner om att omkring en fjärdedel av elen och hälften av den koldioxidsnåla elen i EU produceras av kärnenergi. Parlamentet noterar att vissa medlemsstater motsätter sig kärnenergi medan ett antal medlemsstater förbereder sig för att bygga nya kärnkraftverk. Parlamentet upprepar att medlemsstaterna förblir fullt ansvariga för att besluta om sin energimix och för att utforma alternativ för att säkerställa ekonomiskt överkomlig, stabil och ren energi för sina medborgare och företag och för att välja den lämpligaste vägen för att medlemsstaten ska kunna bidra till att uppnå unionens klimat- och energimål, med beaktande av varje medlemsstats särdrag och begränsningar. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över den senaste tidens sabotage mot Nord Stream-infrastrukturen, där 300 000 ton av en av de kraftfullaste växthusgaserna släppts ut i atmosfären enligt tyska beräkningar (14), vilket enligt FN:s miljöprogram kan vara det största enskilda metanutsläpp som någonsin registrerats. Parlamentet påpekar att effekterna av denna explosion och gasläcka kommer att bidra till klimatförändringarna och luftföroreningarna och undergräva EU:s klimatinsatser, och pekar även på explosionernas och de efterföljande gasläckornas skadliga återverkningar på den marina miljön. Parlamentet insisterar på att utsläppen redovisas. Parlamentet uttrycker även oro över rapporterna om oidentifierade drönare som upptäckts nära olje- och gasplattformar på den norska kontinentalsockeln. Parlamentet uppmärksammar att dessa incidenter ledde till en höjning av gaspriserna på TTF-marknaderna och att metanläckorna orsakade ”en klimatkatastrof och en ekologisk katastrof”. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet betonar att avsiktliga störningar i den europeiska energiinfrastrukturen kan förvärra den nuvarande energikrisen avsevärt, även på makroregional nivå. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna och energiföretagen att omedelbart vidta åtgärder för att förbättra säkerheten i sin energiinfrastruktur. |
| --- | --- |

32.

Krisåtgärder på energimarknaden

| 33. | Europaparlamentet anser att företag som har dragit nytta av oförutsedda vinster måste bidra till att mildra krisens negativa effekter. Parlamentet noterar talet om tillståndet i unionen som kommissionens ordförande von der Leyen höll den 14 september 2022. Parlamentet välkomnar i princip (kommissionens förslag och den därpå följande) rådsöverenskommelsen om att fastställa ett tillfälligt kristak för marknadsintäkter från produktion och försäljning av el genom användning av inframarginell produktionsteknik och att införa en tillfällig mekanism för solidaritetsbidrag från fossilbränslesektorn, som drar nytta av den nuvarande marknadssituationen. Parlamentet påminner i detta avseende om sin tidigare ståndpunkt som uttrycktes i resolutionen av den 19 maj 2022 (15). Parlamentet beklagar att de planer som kommissionen föreslog var i form av en rådsförordning, med artikel 122 i EUF-fördraget som rättslig grund, i stället för ett medbeslutandeförfarande. Parlamentet påminner om att detta instrument bör användas endast i nödsituationer. Parlamentet bekräftar att det är berett att agera snabbt i denna brådskande fråga om så efterfrågas, eftersom det kräver fullständig demokratisk legitimitet och ansvarsskyldighet. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att snarast genomföra dessa åtgärder. Parlamentet anser att ingrepp på energimarknaden bör vara tillfälliga och målinriktade och att grundläggande marknadsprinciper och den inre marknadens integritet inte får äventyras. Parlamentet noterar att den inrättade mekanismen skulle kunna leda till skillnader i intäkter mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet noterar att solidaritetsbidrag föreslås för råolja, naturgas, kol och raffinaderisektorer. Parlamentet noterar med oro att några av de största energiföretagen i EU kanske inte kommer att omfattas av bidraget. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att utforma solidaritetsavgiften på ett sådant sätt att skatteflykt förhindras. Parlamentet noterar att medlemsstaterna skulle kunna stärka förslaget ytterligare. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma en lämplig vinstmarginal mot bakgrund av nödsituationen och att vidta ytterligare åtgärder för att införa en skatt på oförutsedda vinster för energiföretag som har dragit alltför stor nytta av energikrisen. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet påminner om att oförutsedda vinster inte motsvarar några regelbundna vinster som stora företag skulle ha eller skulle ha kunnat förvänta sig under normala omständigheter om inte oförutsägbara händelser, såsom pandemin och kriget i Ukraina, hade ägt rum. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet betonar att intäkterna från oförutsedda vinster bör gynna konsumenter och företag, särskilt för att stödja utsatta hushåll och små och medelstora företag, bland annat genom pristak. Parlamentet understryker att detta måste gå hand i hand med massiva innovationer och investeringar i förnybar energi och energieffektivitet och energiinfrastruktur, såsom distributionsnät, snarare än att uppmuntra hushåll och företag att konsumera mer subventionerad energi. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet betonar den särskilda betydelsen i nuläget av de offentliga intäkter som skulle genereras av genomförandet av direktivet om den andra pelaren i EU, som genomför OECD:s globala skatteuppgörelse om en effektiv minimibolagsskatt. Parlamentet upprepar sin uppmaning till rådet att snabbt anta direktivet om den andra pelaren för att se till att överenskommelsen träder i kraft senast i januari 2023. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet välkomnar de skyldigheter och mål i fråga om efterfrågan på energi som införs genom förslaget till rådets förordning för att ta itu med problemen med höga energipriser och trygg energiförsörjning. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att säkerställa att de åtgärder som de väljer att vidta för att genomföra ovannämnda skyldigheter inte medför ytterligare bördor för utsatta hushåll och konsumenter, företag, små och medelstora företag eller dem som lever i energifattigdom. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet noterar kommissionens avsikt att diskutera en reform av elmarknadens utformning och är redo att noggrant analysera alla förslag. Parlamentet anser att alla eventuella reformer av elmarknaden bör vara i linje med EU:s klimatmål, särskilt målet att uppnå klimatneutralitet i EU senast 2050, och att elmarknaderna bör sända rätt prissignal för att investera i utfasning av fossila bränslen och göra det möjligt för medborgare och industrier att dra nytta av säker, överkomlig och ren energi, samtidigt som man tar itu med de oproportionella vinsterna på elmarknaden. Parlamentet uppmanar kommissionen att analysera möjligheten att frikoppla elpriserna från gaspriset. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att analysera behovet av att införa ytterligare åtgärder för att hantera krisen, inbegripet tillfälliga tak för grossist- och importpriser. Parlamentet uppmanar kommissionen att efter en positiv analys föreslå ett lämpligt pristak för gasimport från rörledningar, främst från Ryssland. Parlamentet uppmuntrar kommissionen och rådet att uppgradera EU:s energiplattform och omvandla den till ett verktyg för den gemensamma upphandlingen av energikällor, i syfte att stärka EU:s förhandlingsposition och sänka importkostnaderna. Parlamentet välkomnar kommissionens beslut att inrätta en arbetsgrupp för att förhandla om gaspriser med tredjeländer. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen, på begäran av medlemsstaterna, håller på att bedöma möjliga lösningar för att tillhandahålla nödvändig likviditet för energiföretag som ställs inför höga marginalsäkerhetskrav på terminsmarknaderna för el och gas. |
| --- | --- |

42.

Spekulation på energimarknaden

| 43. | Europaparlamentet påminner om att de avbrott i energiförsörjningen som orsakats av Rysslands aggression mot Ukraina har ökat volatiliteten och instabiliteten på derivatmarknaden för energi, och att detta kan få en kaskadeffekt på finansmarknaden. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet efterfrågar ökad transparens och lagstiftningsmässig tillsyn av marknadsbaserad handel och OTC-handel samt av inköpspriser. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet välkomnar den antitrustprocess som inletts av kommissionens generaldirektorat för konkurrens mot Gazprom för missbruk av dess dominerande ställning, och uppmanar med kraft kommissionen att snabbt avsluta förfarandet och anta nödvändiga beslut. Parlamentet betonar att kommissionen måste använda alla de verktyg som är tillgängliga enligt konkurrensrätten för att ta itu med marknadssnedvridningar och orättvis prismanipulation på energimarknaderna. Parlamentet anser att kommissionen när det gäller att identifiera överträdelser av konkurrensrätten på el- och gasområdet också måste överväga att tillämpa strukturella åtgärder som rättsmedel. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet noterar att kommissionen inser (16) att Europa är föremål för manipulationer på gasmarknaden, vilket i sin tur inverkar på elpriserna. Parlamentet kräver ett slut på spekulationen och manipulationen på gasmarknaden och kräver att åtgärder vidtas avseende hur TTF och de enheter som har rätt att verka på marknaden fungerar. Parlamentet anser att dessa åtgärder skulle kunna inbegripa tillämpning av en mekanism för handelsstopp i TTF i händelse av alltför stora prisfluktuationer och prissammandrag, såsom Esma föreslagit, för att bryta sambandet mellan indexeringen av kontrakt och TTF-navet. Parlamentet välkomnar kommissionens förslag om att undersöka möjligheterna till ett alternativt EU-riktmärke till TTF för gas i rörledning och flytande naturgas. Parlamentet uppmanar kommissionen, särskilt generaldirektoratet för konkurrens, och Esma att noga övervaka den europeiska gasmarknaden för eventuella fall av marknadsdominans eller bristande transparens. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar den relevanta behöriga myndigheten att undersöka, rapportera och hantera möjliga fall av marknadsmissbruk eller otillbörlig marknadspåverkan på råvarumarknaderna i allmänhet och på gasmarknaden i synnerhet. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noga undersöka den verksamhet som bedrivs av finansiella aktörer och som har bidragit till prisvolatiliteten på koldioxid. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att vidta åtgärder för att undanröja spekulationskapitalets inflytande på marknaden för utsläppsrätter inom EU:s utsläppshandelssystem. |
| --- | --- |

48.

o

o o

| 49. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

49.

---

(1)  EUT L 328, 21.12.2018, s. 82.

(2)  EUT L 328, 21.12.2018, s. 210.

(3)  EUT L 156, 19.6.2018, s. 75.

(4)  EUT L 158, 14.6.2019, s. 54.

(5)  EUT L 158, 14.6.2019, s. 125.

(6)  EUT L 280, 28.10.2017, s. 1.

(7)  EUT L 243, 9.7.2021, s. 1.

(8)  EUT L 283, 31.10.2003, s. 51.

(9)  EUT C 184, 5.5.2022, s. 163.

(10)  EUT C 270, 7.7.2021, s. 2.

(11)  EUT C 456, 10.11.2021, s. 145.

(12)  EUT C 465, 17.11.2021, s. 11.

(13)  Skrivelse från Esmas verkställande direktör, Verena Ross, till generaldirektören för kommissionens generaldirektorat för finansiell stabilitet, John Berrigan, av den 22 september 2022.

(14)  Tyska förbundsministeriet för miljö, naturskydd, kärnsäkerhet och konsumentskydd.

(15)  Europaparlamentets resolution av den 19 maj 2022 om de sociala och ekonomiska konsekvenserna för EU av Rysslands krig i Ukraina – förstärkning av EU:s handlingsförmåga (Antagna texter, P9_TA(2022)0219).

(16)  Uttalande från kommissionens ordförande Ursula von der Leyen om energi, 7 september 2022.

---

Torsdagen, 6 oktober 2022

| 14.4.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 132/74 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 132/74

---

P9_TA(2022)0349

Människorättssituationen i Haiti, särskilt när det gäller gängvåld

Europaparlamentets resolution av den 6 oktober 2022 om människorättssituationen i Haiti, särskilt när det gäller gängvåld (2022/2856(RSP))

(2023/C 132/08)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Haiti, särskilt resolutionen av den 20 maj 2021 om situationen i Haiti (1) |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Haiti, särskilt resolutionen av den 20 maj 2021 om situationen i Haiti (1)

| — | med beaktande av resultatet av FN:s människorättsråds allmänna återkommande utvärdering om Haiti som antogs den 4 juli 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultatet av FN:s människorättsråds allmänna återkommande utvärdering om Haiti som antogs den 4 juli 2022,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 2645 (2022) av den 15 juli 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 2645 (2022) av den 15 juli 2022,

| — | med beaktande av 2022 års rapporter om Haiti från FN:s kontor för samordning av humanitära frågor, särskilt rapporten av den 23 september 2022 om hur de sociala oroligheterna påverkar den humanitära situationen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2022 års rapporter om Haiti från FN:s kontor för samordning av humanitära frågor, särskilt rapporten av den 23 september 2022 om hur de sociala oroligheterna påverkar den humanitära situationen,

| — | med beaktande av det tal som utrikesminister Jean Victor Généus höll till FN:s generalförsamling den 24 september 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det tal som utrikesminister Jean Victor Généus höll till FN:s generalförsamling den 24 september 2022,

| — | med beaktande av FN-generalsekretariatets rapport av den 15 februari 2022 till FN:s integrerade kontor i Haiti, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN-generalsekretariatets rapport av den 15 februari 2022 till FN:s integrerade kontor i Haiti,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna av den 10 december 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna av den 10 december 1948,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter av den 16 december 1966, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter av den 16 december 1966,

| — | med beaktande av FN:s konvention av 18 december 1979 om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention av 18 december 1979 om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor,

| — | med beaktande av den amerikanska konventionen om de mänskliga rättigheterna av den 22 november 1969, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den amerikanska konventionen om de mänskliga rättigheterna av den 22 november 1969,

| — | med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter av den 20 november 1989 och dess tre tilläggsprotokoll, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter av den 20 november 1989 och dess tre tilläggsprotokoll,

| — | med beaktande av FN:s grundläggande principer om domarkårens oberoende av den 6 september 1985, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s grundläggande principer om domarkårens oberoende av den 6 september 1985,

| — | med beaktande av den allmänna domarstadgan av den 17 november 1999 och den Iberoamerikanska domarstadgan från maj 2001, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna domarstadgan av den 17 november 1999 och den Iberoamerikanska domarstadgan från maj 2001,

| — | med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (2) (Cotonouavtalet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (2) (Cotonouavtalet),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik av den 26 juni 2012 om den gemensamma partnerskapsstrategin för EU och Västindien (JOIN(2012)0018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik av den 26 juni 2012 om den gemensamma partnerskapsstrategin för EU och Västindien (JOIN(2012)0018),

| — | med beaktande av avtalet om ekonomiskt partnerskap mellan Cariforum-staterna, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet om ekonomiskt partnerskap mellan Cariforum-staterna, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan (3),

| — | med beaktande av Haitis konstitution från 1987, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Haitis konstitution från 1987,

| — | med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den humanitära situationen i Haiti har kontinuerligt försämrats under senaste år på grund av den rådande osäkerheten i landet. Efter mordet på president Jovenel Moïse i juli 2021 har gängen snabbt fått mer makt och skapat en ständigt närvarande känsla av osäkerhet bland Haitis befolkning. Det upptrappade våldet och de ökande kränkningarna av de mänskliga rättigheterna har drabbat 1,5 miljoner människor, och har gjort ytterligare 19 000 till internflyktingar och 1,1 miljoner personer är i behov av hjälp. Denna sociopolitiska och ekonomiska kris, i kombination med osäkerhet och gängkris, håller på att förvandlas till en humanitär katastrof. Den statliga polisen rapporteras använda allt våldsammare åtgärder. |
| --- | --- |

A.

Den humanitära situationen i Haiti har kontinuerligt försämrats under senaste år på grund av den rådande osäkerheten i landet. Efter mordet på president Jovenel Moïse i juli 2021 har gängen snabbt fått mer makt och skapat en ständigt närvarande känsla av osäkerhet bland Haitis befolkning. Det upptrappade våldet och de ökande kränkningarna av de mänskliga rättigheterna har drabbat 1,5 miljoner människor, och har gjort ytterligare 19 000 till internflyktingar och 1,1 miljoner personer är i behov av hjälp. Denna sociopolitiska och ekonomiska kris, i kombination med osäkerhet och gängkris, håller på att förvandlas till en humanitär katastrof. Den statliga polisen rapporteras använda allt våldsammare åtgärder.

| B. | Den 11 september 2022 meddelade den haitiska regeringen att den skulle minska bränslesubventionerna med omkring 400 miljoner US-dollar i ett försök att öka resurserna för sociala program, vilket ledde till ökade oroligheter och till att gänggrupperingar beslagtog viktig infrastruktur. Det råder sedan flera månader tillbaka bensinbrist i landet.. Tillgången till oljeterminalen Vareux, där 70 % av lagren finns, är i händerna på beväpnade gäng. Nästan 86 % av den el som produceras i landet baseras på petroleumprodukter. Denna brist har gjort att sjukhus och vårdcentraler har tvingats minska eller till och med upphöra med sin verksamhet. |
| --- | --- |

B.

Den 11 september 2022 meddelade den haitiska regeringen att den skulle minska bränslesubventionerna med omkring 400 miljoner US-dollar i ett försök att öka resurserna för sociala program, vilket ledde till ökade oroligheter och till att gänggrupperingar beslagtog viktig infrastruktur. Det råder sedan flera månader tillbaka bensinbrist i landet.. Tillgången till oljeterminalen Vareux, där 70 % av lagren finns, är i händerna på beväpnade gäng. Nästan 86 % av den el som produceras i landet baseras på petroleumprodukter. Denna brist har gjort att sjukhus och vårdcentraler har tvingats minska eller till och med upphöra med sin verksamhet.

| C. | Det finns 200 gäng i Haiti, bland annat i Port-au-Prince, som kontrollerar viktiga hamnar och vägar. Gängen, varav vissa har band med statliga aktörer och påstås ha kopplingar till politiker, hotar att destabilisera regeringen då de har mer resurser och vapen. Vissa haitiska politiker och företagsledare ska ha försett gängen och andra kriminella grupper med pengar och vapen i utbyte mot att dessa kväver regeringsfientliga protester. Gängen har utövat makt och kontroll över territorier, har tillgång till bränsle och leveranser av humanitärt bistånd, och har på så sätt utmanat den haitiska nationella polisens och andra statliga institutioners auktoritet och begränsat den nationella polisens förmåga att bekämpa narkotikahandeln och andra brott. |
| --- | --- |

C.

Det finns 200 gäng i Haiti, bland annat i Port-au-Prince, som kontrollerar viktiga hamnar och vägar. Gängen, varav vissa har band med statliga aktörer och påstås ha kopplingar till politiker, hotar att destabilisera regeringen då de har mer resurser och vapen. Vissa haitiska politiker och företagsledare ska ha försett gängen och andra kriminella grupper med pengar och vapen i utbyte mot att dessa kväver regeringsfientliga protester. Gängen har utövat makt och kontroll över territorier, har tillgång till bränsle och leveranser av humanitärt bistånd, och har på så sätt utmanat den haitiska nationella polisens och andra statliga institutioners auktoritet och begränsat den nationella polisens förmåga att bekämpa narkotikahandeln och andra brott.

| D. | Enligt kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter (UNHCR) blev 934 personer mördade, 684 skadade och 680 kidnappade runt om i Port au Prince från januari till slutet av juni 2022. I juli 2022 ledde en våg av gängvåld till mer än 470 mord, varav nästan hälften skedde i området Cité Soleil. De flesta offren tillhörde egentligen inte något gäng, men hade avsiktligt utsetts av gängmedlemmar. Flera fall av upprepade gruppvåldtäkter begicks mot kvinnor och flickor, vilket bekräftar den systematiska användningen av könsrelaterat våld. Enligt en rapport från augusti 2022 från Haitis nationella nätverk för försvar av de mänskliga rättigheterna har dussintals kvinnor och flickor utsatts för en kampanj av massvåldtäkter som utfördes av gäng i Port-au-Prince. |
| --- | --- |

D.

Enligt kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter (UNHCR) blev 934 personer mördade, 684 skadade och 680 kidnappade runt om i Port au Prince från januari till slutet av juni 2022. I juli 2022 ledde en våg av gängvåld till mer än 470 mord, varav nästan hälften skedde i området Cité Soleil. De flesta offren tillhörde egentligen inte något gäng, men hade avsiktligt utsetts av gängmedlemmar. Flera fall av upprepade gruppvåldtäkter begicks mot kvinnor och flickor, vilket bekräftar den systematiska användningen av könsrelaterat våld. Enligt en rapport från augusti 2022 från Haitis nationella nätverk för försvar av de mänskliga rättigheterna har dussintals kvinnor och flickor utsatts för en kampanj av massvåldtäkter som utfördes av gäng i Port-au-Prince.

| E. | Gängen tog kontroll över justitiepalatset den 10 juni 2022. Justitiepalatset hade i stort sett varit stängt sedan 2018 på grund av säkerhetsrisker, vilket har begränsat tillgången till rättslig prövning i landet. Ärendeakter med avgörande bevis för flera massakrer som begåtts av gäng sedan 2018 stals eller förstördes och gick inte att återställa. |
| --- | --- |

E.

Gängen tog kontroll över justitiepalatset den 10 juni 2022. Justitiepalatset hade i stort sett varit stängt sedan 2018 på grund av säkerhetsrisker, vilket har begränsat tillgången till rättslig prövning i landet. Ärendeakter med avgörande bevis för flera massakrer som begåtts av gäng sedan 2018 stals eller förstördes och gick inte att återställa.

| F. | Haitis extremt instabila säkerhetssituation är ett hot mot de mycket viktiga humanitära insatser som utsatta människor är beroende av. Vägen söderut har varit helt blockerad sedan 2021 och 3,8 miljoner människor som bor i de södra delarna av Port-au Prince har därför varit isolerade. Denna situation har hindrat FN-organ och humanitära organisationer från att hjälpa befolkningen i dessa områden, och FN uppskattar att 1,1 miljoner människor är i behov av hjälp. |
| --- | --- |

F.

Haitis extremt instabila säkerhetssituation är ett hot mot de mycket viktiga humanitära insatser som utsatta människor är beroende av. Vägen söderut har varit helt blockerad sedan 2021 och 3,8 miljoner människor som bor i de södra delarna av Port-au Prince har därför varit isolerade. Denna situation har hindrat FN-organ och humanitära organisationer från att hjälpa befolkningen i dessa områden, och FN uppskattar att 1,1 miljoner människor är i behov av hjälp.

| G. | Gängen har avsiktligt riktat in sig på och plundrat lagren av livsmedelsbistånd, bland annat den 15 september 2022 då Världslivsmedelsprogrammets lager i Gonaïves, med 1 400 ton livsmedel avsedda att gå till nästan 100 000 skolbarn och till de mest utsatta familjerna, plundrades. Under 2022 har FN och andra icke-statliga organisationer förlorat leveranser värda minst 6 miljoner US-dollar, som skulle ha kunnat hjälpa över 410 000 människor. |
| --- | --- |

G.

Gängen har avsiktligt riktat in sig på och plundrat lagren av livsmedelsbistånd, bland annat den 15 september 2022 då Världslivsmedelsprogrammets lager i Gonaïves, med 1 400 ton livsmedel avsedda att gå till nästan 100 000 skolbarn och till de mest utsatta familjerna, plundrades. Under 2022 har FN och andra icke-statliga organisationer förlorat leveranser värda minst 6 miljoner US-dollar, som skulle ha kunnat hjälpa över 410 000 människor.

| H. | Enligt Världslivsmedelsprogrammet står 4,4 miljoner haitier, vilket är mer än en tredjedel av befolkningen, inför en osäker livsmedelsförsörjning och 217 000 barn lider av måttlig till svår undernäring. Haiti är särskilt sårbart för globala chocker på livsmedels- och bränslemarknaden eftersom landet importerar 70 % av spannmålet. På grund av Rysslands krig i Ukraina har Haiti redan en inflation på 26 %, vilket gör att familjer inte har råd att handla mat och andra förnödenheter eller har svårt att sälja grödor på lokala marknader. |
| --- | --- |

H.

Enligt Världslivsmedelsprogrammet står 4,4 miljoner haitier, vilket är mer än en tredjedel av befolkningen, inför en osäker livsmedelsförsörjning och 217 000 barn lider av måttlig till svår undernäring. Haiti är särskilt sårbart för globala chocker på livsmedels- och bränslemarknaden eftersom landet importerar 70 % av spannmålet. På grund av Rysslands krig i Ukraina har Haiti redan en inflation på 26 %, vilket gör att familjer inte har råd att handla mat och andra förnödenheter eller har svårt att sälja grödor på lokala marknader.

| I. | Journalister har varit särskilt utsatta för våld. Den 11 september 2022 sköts två journalister ihjäl, Tayson Latigue och Frantzsen Charles, i Cité Soleil och därefter brändes deras kroppar. |
| --- | --- |

I.

Journalister har varit särskilt utsatta för våld. Den 11 september 2022 sköts två journalister ihjäl, Tayson Latigue och Frantzsen Charles, i Cité Soleil och därefter brändes deras kroppar.

| J. | Eftersom människorättssituationen och den humanitära situationen fortsätter att snabbt försämras har haitiska asylsökande begränsad tillgång till internationellt skydd och utsätts för en rad människorättskränkningar i värdländerna, bland annat frihetsberövande, olagliga avvisningar och utpressning. Mellan den 1 januari och den 26 februari 2022 utvisades eller deporterades 25 765 personer tillbaka till Haiti från grannländerna enligt Internationella organisationen för migration. Flera icke-statliga organisationer har varnat för att haitiska asylsökande utsätts för godtyckliga frihetsberövanden och diskriminerande och förödmjukande behandling. Det faktum att haitiska migranter deporteras och sänds tillbaka bidrar till den försämrade humanitära situationen i landet. |
| --- | --- |

J.

Eftersom människorättssituationen och den humanitära situationen fortsätter att snabbt försämras har haitiska asylsökande begränsad tillgång till internationellt skydd och utsätts för en rad människorättskränkningar i värdländerna, bland annat frihetsberövande, olagliga avvisningar och utpressning. Mellan den 1 januari och den 26 februari 2022 utvisades eller deporterades 25 765 personer tillbaka till Haiti från grannländerna enligt Internationella organisationen för migration. Flera icke-statliga organisationer har varnat för att haitiska asylsökande utsätts för godtyckliga frihetsberövanden och diskriminerande och förödmjukande behandling. Det faktum att haitiska migranter deporteras och sänds tillbaka bidrar till den försämrade humanitära situationen i landet.

| K. | Eftersom säkerhetssituationen, och den ekonomiska och sociala situationen försämras har den haitiska regeringen beslutat att skjuta upp skolårets start från den 5 september till den 3 oktober 2022, och det nya läsåret omgärdas fortfarande av osäkerhet. Enligt FN:s barnfond (Unicef) rapporteras en halv miljon barn i Port-au-Prince inte gå i skolan och 1 700 skolor i huvudstaden har tvingats stänga. Ungefär hälften av alla haitier från 15 år och uppåt är analfabeter, landets utbildningssystem är mycket ojämlikt, kvaliteten på den utbildning som finns är låg och de höga utbildningsavgifterna utesluter de flesta barn från låginkomstfamiljer. |
| --- | --- |

K.

Eftersom säkerhetssituationen, och den ekonomiska och sociala situationen försämras har den haitiska regeringen beslutat att skjuta upp skolårets start från den 5 september till den 3 oktober 2022, och det nya läsåret omgärdas fortfarande av osäkerhet. Enligt FN:s barnfond (Unicef) rapporteras en halv miljon barn i Port-au-Prince inte gå i skolan och 1 700 skolor i huvudstaden har tvingats stänga. Ungefär hälften av alla haitier från 15 år och uppåt är analfabeter, landets utbildningssystem är mycket ojämlikt, kvaliteten på den utbildning som finns är låg och de höga utbildningsavgifterna utesluter de flesta barn från låginkomstfamiljer.

| L. | Dramatiska översvämningar och markerosion till följd av allvarlig avskogning drabbar landets mest utsatta samhällen, vilket leder till minskad jordbruksproduktivitet. Över en tredjedel av befolkningen saknar tillgång till rent vatten och två tredjedelar har begränsade eller inga sanitetstjänster. Mer än hälften av befolkningen lever under fattigdomsgränsen och många är beroende av självhushållande jordbruk. Landet är starkt beroende av externa inkomster. Enligt 2021 års globala klimatriskindex är Haiti ett av de länder som har varit mest utsatt för klimatrisker de senaste 20 åren. |
| --- | --- |

L.

Dramatiska översvämningar och markerosion till följd av allvarlig avskogning drabbar landets mest utsatta samhällen, vilket leder till minskad jordbruksproduktivitet. Över en tredjedel av befolkningen saknar tillgång till rent vatten och två tredjedelar har begränsade eller inga sanitetstjänster. Mer än hälften av befolkningen lever under fattigdomsgränsen och många är beroende av självhushållande jordbruk. Landet är starkt beroende av externa inkomster. Enligt 2021 års globala klimatriskindex är Haiti ett av de länder som har varit mest utsatt för klimatrisker de senaste 20 åren.

| M. | Säkerhetssituationen påverkar i hög grad målen för EU:s engagemang i Haiti, inbegripet införandet av en utvecklingsagenda som fokuserar på hållbara resultat som leder till förändring på området utbildning och livsmedelstrygghet, samt de ansträngningar som görs genom kommissionens civilskydd och humanitära biståndsåtgärder. |
| --- | --- |

M.

Säkerhetssituationen påverkar i hög grad målen för EU:s engagemang i Haiti, inbegripet införandet av en utvecklingsagenda som fokuserar på hållbara resultat som leder till förändring på området utbildning och livsmedelstrygghet, samt de ansträngningar som görs genom kommissionens civilskydd och humanitära biståndsåtgärder.

| N. | Systemet Restavek, en modern form av slaveri, tillämpas fortfarande i Haiti. Enligt detta system skickas barn från fattiga familjer – oftast flickor – av sina föräldrar att bo och arbeta för familjer i storstäder eller mindre städer. Dessa barn kan senare bli offer för den gatubrottslighet eller sexhandel som bedrivs av kriminella gäng. |
| --- | --- |

N.

Systemet Restavek, en modern form av slaveri, tillämpas fortfarande i Haiti. Enligt detta system skickas barn från fattiga familjer – oftast flickor – av sina föräldrar att bo och arbeta för familjer i storstäder eller mindre städer. Dessa barn kan senare bli offer för den gatubrottslighet eller sexhandel som bedrivs av kriminella gäng.

| O. | FN:s humanitära åtgärdsplan för Haiti, som uppgår till 373 miljoner US-dollar, har endast finansierats till 14 %. Enligt FN uppskattas antalet människor i behov av humanitärt bistånd till omkring 1,5 miljoner. |
| --- | --- |

O.

FN:s humanitära åtgärdsplan för Haiti, som uppgår till 373 miljoner US-dollar, har endast finansierats till 14 %. Enligt FN uppskattas antalet människor i behov av humanitärt bistånd till omkring 1,5 miljoner.

| P. | Haiti har undertecknat Cotonouavtalet, och i dess artikel 96 fastställs att respekten för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna är en väsentlig del av samarbetet mellan länderna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet och EU. |
| --- | --- |

P.

Haiti har undertecknat Cotonouavtalet, och i dess artikel 96 fastställs att respekten för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna är en väsentlig del av samarbetet mellan länderna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet och EU.

| 1. | Europaparlamentet fördömer skarpt det våld och den förstörelse som gäng i Haiti gjort sig skyldiga till, och beklagar djupt plundringen av livsmedels- och biståndslager samt attackerna mot biståndsarbetare. Parlamentet fördömer särskilt de våldshandlingar som skedde i området Cité Soleil i Port-au-Prince i juli 2022 och det fortsatta våldet, som fråntar medborgarna deras grundläggande rättigheter. Parlamentet fördömer kraftigt de sexuella övergrepp som gäng begår mot kvinnor och flickor och användningen av minderåriga i gängbrottslighet. Parlamentet påminner om att kvinnor och flickor behöver särskild uppmärksamhet och hjälp när det gäller tillgång till hälso- och sjukvård och skydd mot sexuellt våld. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet understryker att de haitiska myndigheterna måste säkerställa bättre styrelseformer på alla statliga nivåer och samhällsnivåer, inbegripet kampen mot korruption. Parlamentet betonar den avgörande betydelse som ett fungerande och trovärdigt rättsväsende har. Parlamentet påminner om att de haitiska myndigheterna måste ta itu med de bakomliggande orsakerna till gängvåld, bland annat genom att reformera rättsväsendet och ställa de ansvariga inför rätta i rättvisa rättegångar. Parlamentet betonar att ansvarsskyldighet är en akut fråga och framhåller vikten av lämpligt stöd och upprättelse för offren och betydelsen av långvarig fred och stabilitet. Parlamentet stöder den särskilda representanten Helen La Limes uttalande den 16 juni 2022 vid FN:s säkerhetsråds möte om FN:s integrerade kontor i Haiti då hon beskrev hur säkerhetssituationen kan förbättras. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet efterlyser en brottsbekämpningsstrategi för gängrelaterade frågor som förbättrar hanteringen av olagliga vapen i kombination med socioekonomiska projekt och återintegreringsverksamhet i syfte att skapa sysselsättning och inkomster i de bostadsområden som drabbats hårdast av gängvåldet. Parlamentet insisterar bestämt på att de haitiska myndigheterna måste ställa de ansvariga inför rätta i rättvisa rättegångar och upprepar att brottsbekämpande tjänstemän måste följa internationella normer och standarder vad gäller våld i samband med protester. Parlamentet påminner om den konstitutionella rätten till fredliga demonstrationer. Parlamentet understryker att den haitiska regeringen måste hantera alla möjliga aspekter av gängvåld, bland annat genom sociala program, hälso- och utbildningsprogram, vatten- och sanitetsförbättringar samt katastrofinsatser och återhämtningsinsatser. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet kräver att gängvåld och gängbrottslighet omedelbart upphör. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att vidta lämpliga åtgärder, såsom att frysa tillgångar och införa reseförbud, via EU:s globala system för sanktioner avseende mänskliga rättigheter, mot dem som är inblandade i eller stöder gängvåld, brottslig verksamhet eller kränkningar av de mänskliga rättigheterna, inbegripet korruption. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet betonar betydelsen av det civila samhällets viktigaste aktörer, däribland kyrkor, fackföreningar, ungdoms- och människorättsorganisationer, bonde- och kvinnorörelser samt icke-statliga organisationer. Parlamentet vill se att de offentliga institutionerna återfår sin makt och legitimitet, att befolkningens förtroende återupprättas, att straffriheten upphör och att fria och öppna val anordnas efter två år. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar alla berörda parter i Haiti att fastställa en varaktig, tidsbunden och allmänt accepterad lösning på det nuvarande politiska dödläget för att möjliggöra inkluderande, fredliga, fria, rättvisa och öppna parlaments- och presidentval, i linje med erkända internationella standarder så snart säkerhetssituationen och de logistiska förberedelserna medger det. Parlamentet understryker att Haiti måste leda detta, med ett fullständigt och jämlikt deltagande av kvinnor, ungdomar, det civila samhället och andra berörda parter, för att återföra makten till dem som det haitiska folket har valt i fria val, för att återupprätta demokratiska institutioner och för att vidta åtgärder som hanterar ekonomiska och sociala utmaningar. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över situationen för haitiska asylsökande i de värdländer till vilka de har flytt. Parlamentet uppmanar myndigheterna i värdländerna att sätta stopp för alla utvisningar och deporteringar till Haiti eftersom landets människorättskris och humanitära kris fortsätter, att snabbt ge haitier tillgång till skydd utan diskriminering och att tillhandahålla rättvisa utvärderingar av flyktingars rättsliga ställning, i linje med både FN:s konvention angående flyktingars rättsliga ställning och Cartagenadeklarationen om flyktingar. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar de länder som tar emot haitiska asylsökande att respektera de kriterier som fastställs i internationella konventioner som rör asyl och återvändande. Parlamentet påminner om att ett återvändande till Haiti är extremt osäkert och kommer att fortsätta att vara livsfarligt så länge säkerhetsförhållandena i Haiti inte förbättras. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och EU:s medlemsstater att fortsätta sitt nära samarbete med FN:s integrerade kontor i Haiti, FN:s landenhet i Haiti, regionala organisationer och internationella finansinstitut för att hjälpa Haiti att ta ansvar för en långsiktig stabilitet, en hållbar utveckling och ekonomisk självförsörjning. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, internationella finansinstitut och andra enheter att öka bidragen till den kollektiva fonden för säkerhetsstöd till Haiti för att stödja ett samordnat internationellt bistånd. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att tillhandahålla fortsatt kapacitetsuppbyggnad, tekniskt stöd och utbildning för nationella tullmyndigheter, gränskontroller och andra relevanta myndigheter. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de haitiska myndigheterna och det internationella samfundet att stödja program som syftar till att utrota fattigdom och säkerställa skolgång och tillgång till sociala tjänster, särskilt i landets avlägsna områden. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar EU:s anslag på 17 miljoner euro för att stödja de mest utsatta i Haiti och andra länder i Västindien. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att prioritera humanitärt bistånd till Haiti och att se till att det humanitära biståndet till Haiti på ett effektivt sätt kopplas till landets utvecklingsstrategi och att det direkt gynnar den behövande befolkningen. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet insisterar på att man, med tanke på den allvarliga livsmedelskrisen, bör ägna särskild uppmärksamhet åt akut livsmedelsbistånd och prioritera inköp av lokala livsmedel så att detta bistånd inte bidrar till att utrota landets mindre jordbruk och hållbara lokala jordbruksmetoder. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet begär att kommissionen systematiskt garanterar att allt bistånd, inklusive humanitärt bistånd, övervakas effektivt för att säkerställa att det används för de specifika projekt som det är avsett för. Parlamentet upprepar sin begäran från resolutionen av den 20 maj 2021, som ännu inte har tillmötesgåtts, om att revisionsrätten ska granska och rapportera om hur EU-medel används i Haiti. Parlamentet efterlyser en undersökning av transparensen och effektiviteten i nätverket för biståndsutdelning. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, FN:s generalsekreterare, Organisationen för stater i Afrika, Karibien och Stillahavsområdet, dess ministerråd och gemensamma parlamentariska församling med EU, Cariforums institutioner och Haitis regering och parlament. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  EUT C 15, 12.1.2022, s. 161.

(2)  EUT L 317, 15.12.2000, s. 3.

(3)  EUT L 289, 30.10.2008, s. 3.

---

| 14.4.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 132/79 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 132/79

---

P9_TA(2022)0350

Tillslaget mot mediefriheten i Myanmar, särskilt fallen Htet Htet Khine, Sithu Aung Myint och Nyein Nyein Aye

Europaparlamentets resolution av den 6 oktober 2022 om tillslaget mot mediefriheten i Myanmar/Burma, särskilt fallen Htet Htet Khine, Sithu Aung Myint och Nyein Nyein Aye (2022/2857(RSP))

(2023/C 132/09)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Myanmar/Burma, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Myanmar/Burma,

| — | med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2022/243 av den 21 februari 2022 om ändring av beslut 2013/184/Gusp om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Myanmar/Burma om att införa en fjärde omgång sanktioner mot bakgrund av den fortsatt allvarliga situationen och de ökande kränkningarna av mänskliga rättigheter i Myanmar/Burma (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2022/243 av den 21 februari 2022 om ändring av beslut 2013/184/Gusp om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Myanmar/Burma om att införa en fjärde omgång sanktioner mot bakgrund av den fortsatt allvarliga situationen och de ökande kränkningarna av mänskliga rättigheter i Myanmar/Burma (1),

| — | med beaktande av artikel 10 i den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna, i vilken yttrande- och informationsfrihet föreskrivs, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 10 i den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna, i vilken yttrande- och informationsfrihet föreskrivs,

| — | med beaktande av den muntliga uppdateringen av den 26 september 2022 från FN:s tillförordnade högkommissarie för mänskliga rättigheter om människorättssituationen i Myanmar/Burma till FN:s råd för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den muntliga uppdateringen av den 26 september 2022 från FN:s tillförordnade högkommissarie för mänskliga rättigheter om människorättssituationen i Myanmar/Burma till FN:s råd för mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av uttalandet av den 29 september 2022 från Europeiska utrikestjänstens talesperson om den senaste domen mot statsrådgivare Daw Aung San Suu Kyi, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 29 september 2022 från Europeiska utrikestjänstens talesperson om den senaste domen mot statsrådgivare Daw Aung San Suu Kyi,

| — | med beaktande av § 505 a i Myanmars/Burmas strafflag, |
| --- | --- |

—

med beaktande av § 505 a i Myanmars/Burmas strafflag,

| — | med beaktande av Sydostasiatiska nationers förbunds fempunktssamförstånd av den 24 april 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Sydostasiatiska nationers förbunds fempunktssamförstånd av den 24 april 2021,

| — | med beaktande av artikel 19 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 19 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966 om åsikts- och yttrandefrihet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966 om åsikts- och yttrandefrihet,

| — | med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 1 februari 2021 tog Myanmars/Burmas militärjunta, känd som Tatmadaw, lagvidrigt över makten och avsatte de legitima myndigheterna med våld. |
| --- | --- |

A.

Den 1 februari 2021 tog Myanmars/Burmas militärjunta, känd som Tatmadaw, lagvidrigt över makten och avsatte de legitima myndigheterna med våld.

| B. | I augusti 2021 meddelade överbefälhavaren för militärjuntan, Min Aung Hlaing, att han utnämnt sig själv till premiärminister och att undantagstillståndet skulle förlängas till augusti 2023. |
| --- | --- |

B.

I augusti 2021 meddelade överbefälhavaren för militärjuntan, Min Aung Hlaing, att han utnämnt sig själv till premiärminister och att undantagstillståndet skulle förlängas till augusti 2023.

| C. | Den legitima presidenten Win Myint och statsrådgivare Aung San Suu Kyi har suttit frihetsberövade sedan militärkuppen för ett antal ogrundade och politiskt motiverade anklagelser och har redan dömts till flera år i fängelse och i arbetsläger. Om statsrådgivare Aung San Suu Kyi döms för alla 11 åtalspunkter kan hon dömas till fängelse i högst 102 år. |
| --- | --- |

C.

Den legitima presidenten Win Myint och statsrådgivare Aung San Suu Kyi har suttit frihetsberövade sedan militärkuppen för ett antal ogrundade och politiskt motiverade anklagelser och har redan dömts till flera år i fängelse och i arbetsläger. Om statsrådgivare Aung San Suu Kyi döms för alla 11 åtalspunkter kan hon dömas till fängelse i högst 102 år.

| D. | Sedan kuppen den 1 februari 2021 har mer än 15 500 personer gripits och mer än 2 300 dödats av juntan, bland annat minst 188 barn. |
| --- | --- |

D.

Sedan kuppen den 1 februari 2021 har mer än 15 500 personer gripits och mer än 2 300 dödats av juntan, bland annat minst 188 barn.

| E. | Sedan militärkuppen har militärregimen fortsatt att undergräva mediefriheten och kränka de mänskliga rättigheterna för journalister i landet. Myanmar/Burma ligger på plats 176 av 180 länder i 2022 års pressfrihetsindex från Reportrar utan gränser. Myanmars/Burmas militära myndigheter begränsar tillgången till sociala medier, internet och andra oberoende informationskällor. |
| --- | --- |

E.

Sedan militärkuppen har militärregimen fortsatt att undergräva mediefriheten och kränka de mänskliga rättigheterna för journalister i landet. Myanmar/Burma ligger på plats 176 av 180 länder i 2022 års pressfrihetsindex från Reportrar utan gränser. Myanmars/Burmas militära myndigheter begränsar tillgången till sociala medier, internet och andra oberoende informationskällor.

| F. | Den 14 februari 2021 införde Tatmadaw ändringar i strafflagen och straffprocesslagen som har blivit de rättsliga bestämmelser som främst används för att åtala journalister, studentledare, statstjänstemän och andra som motsätter sig militärregimen. Den i strafflagen nyligen införda § 505 a, som förbjuder att man injagar skräck, sprider falska nyheter och olagligen agiterar mot en statsanställd, vilket bestraffas med fängelse i högst tre år, används av militären för att väcka åtal mot bland annat journalister. Militärdomstolarna i Myanmar/Burma håller rättegångarna bakom stängda dörrar. |
| --- | --- |

F.

Den 14 februari 2021 införde Tatmadaw ändringar i strafflagen och straffprocesslagen som har blivit de rättsliga bestämmelser som främst används för att åtala journalister, studentledare, statstjänstemän och andra som motsätter sig militärregimen. Den i strafflagen nyligen införda § 505 a, som förbjuder att man injagar skräck, sprider falska nyheter och olagligen agiterar mot en statsanställd, vilket bestraffas med fängelse i högst tre år, används av militären för att väcka åtal mot bland annat journalister. Militärdomstolarna i Myanmar/Burma håller rättegångarna bakom stängda dörrar.

| G. | Sedan kuppen 2021 har juntan förbjudit eller tvingat medieföretag att lämna Myanmar/Burma med anledning av deras rapportering om militärens handlande. Många av de medieföretag som förbjudits spelade en grundläggande roll i rapporteringen om situationen i Myanmar/Burma. Folket i Myanmar/Burma och de som befinner sig utomlands förlitar sig i stor utsträckning på dessa medier. |
| --- | --- |

G.

Sedan kuppen 2021 har juntan förbjudit eller tvingat medieföretag att lämna Myanmar/Burma med anledning av deras rapportering om militärens handlande. Många av de medieföretag som förbjudits spelade en grundläggande roll i rapporteringen om situationen i Myanmar/Burma. Folket i Myanmar/Burma och de som befinner sig utomlands förlitar sig i stor utsträckning på dessa medier.

| H. | Minst fyra journalister har dödats, bland annat fotograferna Soe Naing och Aye Kyaw som båda två ska ha avlidit i häkte efter att ha torterats, och den lokala redaktören Pu Tuidim som ska ha avrättats utan prövning av militären efter att ha använts som mänsklig sköld. Det har förekommit flera rapporter om tortyr och övergrepp. |
| --- | --- |

H.

Minst fyra journalister har dödats, bland annat fotograferna Soe Naing och Aye Kyaw som båda två ska ha avlidit i häkte efter att ha torterats, och den lokala redaktören Pu Tuidim som ska ha avrättats utan prövning av militären efter att ha använts som mänsklig sköld. Det har förekommit flera rapporter om tortyr och övergrepp.

| I. | En våg av gripanden av journalister följde efter kuppen i februari 2021. Minst 140 journalister har gripits, 53 mediearbetare sitter för närvarande i fängelse i Myanmar/Burma och nästan 25 journalister har dömts sedan militärkuppen i februari 2021. Myanmar/Burma har blivit det land i världen som håller näst flest journalister fängslade. |
| --- | --- |

I.

En våg av gripanden av journalister följde efter kuppen i februari 2021. Minst 140 journalister har gripits, 53 mediearbetare sitter för närvarande i fängelse i Myanmar/Burma och nästan 25 journalister har dömts sedan militärkuppen i februari 2021. Myanmar/Burma har blivit det land i världen som håller näst flest journalister fängslade.

| J. | Journalisterna Htet Htet Khine och Sithu Aung Myint greps i augusti 2021, sex månader efter kuppen. |
| --- | --- |

J.

Journalisterna Htet Htet Khine och Sithu Aung Myint greps i augusti 2021, sex månader efter kuppen.

| K. | Den 27 september 2022 dömdes Htet Htet Khine, en frilansjournalist som arbetade för BBC Media Action, till tre års fängelse med straffarbete. Htet Htet Khine hade redan den 15 september 2022 dömts en första gång till tre års fängelse med straffarbete då hon påstods ha brutit mot § 505 a i strafflagen, som kriminaliserar provokation och spridning av falska nyheter. |
| --- | --- |

K.

Den 27 september 2022 dömdes Htet Htet Khine, en frilansjournalist som arbetade för BBC Media Action, till tre års fängelse med straffarbete. Htet Htet Khine hade redan den 15 september 2022 dömts en första gång till tre års fängelse med straffarbete då hon påstods ha brutit mot § 505 a i strafflagen, som kriminaliserar provokation och spridning av falska nyheter.

| L. | Sithu Aung Myint väntar fortfarande på rättegång åtalad för ”provokation” och ”uppvigling” med anledning av kritiska artiklar om Myanmars/Burmas militär och riskerar ett fängelsestraff på sammanlagt 23 år. Sithu Aung Myints hälsa har försämrats och fängelsemyndigheterna nekar honom medicinsk vård. |
| --- | --- |

L.

Sithu Aung Myint väntar fortfarande på rättegång åtalad för ”provokation” och ”uppvigling” med anledning av kritiska artiklar om Myanmars/Burmas militär och riskerar ett fängelsestraff på sammanlagt 23 år. Sithu Aung Myints hälsa har försämrats och fängelsemyndigheterna nekar honom medicinsk vård.

| M. | Den 14 juli 2022 dömdes Nyein Nyein Aye, en frilansare också känd under pseudonymen Mabel, av en militärdomstol belägen i fängelset Insein i Yangon. Nyein Nyein Aye dömdes till tre års fängelse för att ha ”injagat skräck, spridit falska nyheter och olagligen agiterat mot en statsanställd” enligt § 505 a i strafflagen. Nyein Nyein Aye är den 24:e journalisten som har dömts till fängelse sedan kuppen 2021. |
| --- | --- |

M.

Den 14 juli 2022 dömdes Nyein Nyein Aye, en frilansare också känd under pseudonymen Mabel, av en militärdomstol belägen i fängelset Insein i Yangon. Nyein Nyein Aye dömdes till tre års fängelse för att ha ”injagat skräck, spridit falska nyheter och olagligen agiterat mot en statsanställd” enligt § 505 a i strafflagen. Nyein Nyein Aye är den 24:e journalisten som har dömts till fängelse sedan kuppen 2021.

| N. | Den 1 augusti 2022 dömdes frilansaren Maung Maung Myo till sex års fängelse åtalad för terrorism med anledning av ett påstått innehav av bilder och intervjuer med medlemmar av ”People’s Defence Force” [folkets försvarsstyrka], ett antal rebellgrupper som kämpar mot Myanmars/Burmas militärregering. |
| --- | --- |

N.

Den 1 augusti 2022 dömdes frilansaren Maung Maung Myo till sex års fängelse åtalad för terrorism med anledning av ett påstått innehav av bilder och intervjuer med medlemmar av ”People’s Defence Force” [folkets försvarsstyrka], ett antal rebellgrupper som kämpar mot Myanmars/Burmas militärregering.

| O. | Den 7 juli 2022 dömdes Aung San Lin, journalist på Democratic Voice of Burma, av en domstol till sex års fängelse med straffarbete för provokation och spridning av ”falska nyheter” med anledning av att hon offentliggjort en rapport om att militära styrkor ska ha anlagt mordbränder hemma hos tre medlemmar i Nationella demokratiska förbundet i Wetlet Township, som hade störtats i kuppen. |
| --- | --- |

O.

Den 7 juli 2022 dömdes Aung San Lin, journalist på Democratic Voice of Burma, av en domstol till sex års fängelse med straffarbete för provokation och spridning av ”falska nyheter” med anledning av att hon offentliggjort en rapport om att militära styrkor ska ha anlagt mordbränder hemma hos tre medlemmar i Nationella demokratiska förbundet i Wetlet Township, som hade störtats i kuppen.

| P. | I juli återinförde Myanmars/Burmas militärregim dödsstraffet för att avrätta den tidigare parlamentsledamoten Phyo Zeya Thaw, den framstående aktivisten Kyaw Min Yu, allmänt känd som ”Ko Jimmy”, samt Aung Thura Zaw och Hla Myo Aung. Vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik har kraftfullt fördömt ”dessa politiskt motiverade avrättningar som utgör ytterligare ett steg mot en komplett avveckling av rättsstaten och ytterligare en flagrant kränkning av de mänskliga rättigheterna i Myanmar/Burma”. |
| --- | --- |

P.

I juli återinförde Myanmars/Burmas militärregim dödsstraffet för att avrätta den tidigare parlamentsledamoten Phyo Zeya Thaw, den framstående aktivisten Kyaw Min Yu, allmänt känd som ”Ko Jimmy”, samt Aung Thura Zaw och Hla Myo Aung. Vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik har kraftfullt fördömt ”dessa politiskt motiverade avrättningar som utgör ytterligare ett steg mot en komplett avveckling av rättsstaten och ytterligare en flagrant kränkning av de mänskliga rättigheterna i Myanmar/Burma”.

| Q. | Förhållandena under frihetsberövandet, där misshandel och könsrelaterat våld har dokumenterats, utgör ett allvarligt problem för de frihetsberövade personernas säkerhet och välbefinnande. |
| --- | --- |

Q.

Förhållandena under frihetsberövandet, där misshandel och könsrelaterat våld har dokumenterats, utgör ett allvarligt problem för de frihetsberövade personernas säkerhet och välbefinnande.

| R. | Militären bedriver ett våldsamt krig mot etniska minoriteter och dödar ett stort antal civila och tvingar miljontals människor att fly för att söka skydd. Militära helikoptrar besköt nyligen en grundskola i Sagaingregionen och dödade minst sex vuxna och sju barn. Enligt ett uttalande nyligen från FN:s oberoende människorättsexpert Tom Andrews har förhållandena ”förändrats från dåliga till sämre till fruktansvärda för ett okänt antal oskyldiga människor i Myanmar/Burma”. |
| --- | --- |

R.

Militären bedriver ett våldsamt krig mot etniska minoriteter och dödar ett stort antal civila och tvingar miljontals människor att fly för att söka skydd. Militära helikoptrar besköt nyligen en grundskola i Sagaingregionen och dödade minst sex vuxna och sju barn. Enligt ett uttalande nyligen från FN:s oberoende människorättsexpert Tom Andrews har förhållandena ”förändrats från dåliga till sämre till fruktansvärda för ett okänt antal oskyldiga människor i Myanmar/Burma”.

| S. | Juntan i Myanmar/Burma vägrar att göra en ordentlig utredning av kränkningarna av rohingyernas mänskliga rättigheter och att ställa förövarna till svars. De mest högst uppsatta militärerna under vilkas överinseende angreppen på rohingyerna ägde rum har kvar sina befattningar. Myndigheterna vägrar att samarbeta med FN:s mekanismer. Straffriheten är djupt förankrad i Myanmars/Burmas politiska och rättsliga system. |
| --- | --- |

S.

Juntan i Myanmar/Burma vägrar att göra en ordentlig utredning av kränkningarna av rohingyernas mänskliga rättigheter och att ställa förövarna till svars. De mest högst uppsatta militärerna under vilkas överinseende angreppen på rohingyerna ägde rum har kvar sina befattningar. Myndigheterna vägrar att samarbeta med FN:s mekanismer. Straffriheten är djupt förankrad i Myanmars/Burmas politiska och rättsliga system.

| T. | Kina och Ryssland har gjort många politiska, militära och ekonomiska ansträngningar för att ge legitimitet åt juntan. Ryssland och Myanmars/Burmas militärjunta undertecknade nyligen en färdplan för samarbete i fråga om användning av kärnenergi för fredliga ändamål för 2022–2023. Både Moskva och Peking har kopplingar till Myanmars/Burmas väpnade styrkor i egenskap av landets största vapenleverantörer. Båda länderna har upprepade gånger stoppat FN:s säkerhetsråds försök att enas om förklaringar om situationen i Myanmar/Burma. |
| --- | --- |

T.

Kina och Ryssland har gjort många politiska, militära och ekonomiska ansträngningar för att ge legitimitet åt juntan. Ryssland och Myanmars/Burmas militärjunta undertecknade nyligen en färdplan för samarbete i fråga om användning av kärnenergi för fredliga ändamål för 2022–2023. Både Moskva och Peking har kopplingar till Myanmars/Burmas väpnade styrkor i egenskap av landets största vapenleverantörer. Båda länderna har upprepade gånger stoppat FN:s säkerhetsråds försök att enas om förklaringar om situationen i Myanmar/Burma.

| U. | Den 24 april 2021 enades militärjuntan med ledarna för Sydostasiatiska nationers förbund (Asean) om ett fempunktssamförstånd, vars första steg var att våldet i landet omedelbart skulle stoppas. |
| --- | --- |

U.

Den 24 april 2021 enades militärjuntan med ledarna för Sydostasiatiska nationers förbund (Asean) om ett fempunktssamförstånd, vars första steg var att våldet i landet omedelbart skulle stoppas.

| 1. | Europaparlamentet fördömer skarpt militärjuntans våldsamma och illegitima styre i Myanmar/Burma, och dess försök att urholka folket i Myanmars/Burmas starka engagemang för demokrati, eftersom det grundar sig på en olaglig kupp mot den civila regeringen, och har lett till en mycket oroande humanitär situation och en människorättskris i landet som karaktäriseras av omfattande straffrihet. Parlamentet fördömer skarpt alla typer av förföljelser av oberoende journalister. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet efterlyser ett omedelbart slut på det olagliga undantagstillståndet i landet, ett återupprättande av den civila regeringen, en återgång till en väg mot demokrati och ett snabbt öppnande av parlamentet med deltagande av alla dess valda företrädare. Parlamentet stöder den nationella samlingsregeringens insatser för att gå mot en fredlig och demokratisk framtid. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar militärjuntan att villkorslöst frige president Win Myint, statsrådgivare Aung San Suu Kyi och alla andra som har gripits på grund av ogrundade anklagelser, att överlämna makten till de legitima myndigheterna, att respektera rättsstatsprincipen och mediefriheten och att omedelbart sätta stopp för de militära angreppen, luftangreppen och våldet mot Myanmars/Burmas befolkning. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar med kraft militärjuntan att dra tillbaka alla politiskt motiverade anklagelser mot företrädare för pressen och mediearbetare och villkorslöst frige alla journalister som frihetsberövats orättvist, däribland Htet Htet Khine, Sithu Aung Myint, Nyein Nyein Aye, Maung Maung Myo, Thurin Kyaw, Hanthar Nyein, Than Htike Aung, Ye Yint Tun, Tu Tu Tha, Soe Yarzar Tun och Aung San Lin. Parlamentet uppmanar juntan att tillhandahålla nödvändig medicinsk vård till Sithu Aung Myint, vars hälsotillstånd är extremt oroande. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet fördömer förtrycket av arbetstagare och förnekandet av strejkrätten. Parlamentet fördömer alla företag och varumärken som direkt eller indirekt ger eller har gett stöd till militären och polisen som förtrycker och utfärdar arresteringsorder mot fackföreningsledare. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar med kraft militärjuntan att omedelbart upphöra med sina övergrepp, inbegripet godtyckliga gripanden och frihetsberövanden, tortyr, sexuellt våld och annan misshandel samt orättvisa rättegångar mot journalister och mediearbetare. Parlamentet betonar att advokater, människorättsförsvarare och anhöriga bör ges faktisk tillgång till besök hos personer som sitter frihetsberövade. Parlamentet betonar att varje dödsfall i häkte omedelbart bör rapporteras till personens anhöriga, tillsammans med korrekt dokumentation, att kroppen bör återlämnas och att de som är ansvariga för övergrepp bör ställas till svars. Parlamentet efterlyser oberoende internationella utredningar av alla misstankar om tortyr och misshandel och att de ansvariga ställs till svars. Parlamentet betonar att påstådd information som samlats in till följd av tortyr och misshandel aldrig får tillåtas som bevisning i rättsliga förfaranden. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet insisterar på att mediefrihet är avgörande för att fria och demokratiska samhällen ska fungera effektivt och nödvändigt för att skydda alla andra mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Journalister behöver en säker miljö där de kan utföra sitt oberoende arbete. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar den nationella samlingsregeringen att tydligt uttrycka sin ståndpunkt om rohingyerna, särskilt när det gäller deras rätt till medborgarskap och likvärdigt erkännande som en etnisk grupp i Myanmar/Burma och rätten att återvända till landet. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta att stödja människorättsförsvararnas arbete i Myanmar/Burma. Parlamentet uppmanar EU:s delegation i Myanmar/Burma och medlemsstaternas ambassader att noga övervaka situationen för journalister, som för närvarande hålls frihetsberövade och fängslade, samt för politiska ledare och andra. Parlamentet uppmuntrar företrädare för EU:s delegation och för EU:s medlemsstater i Myanmar/Burma att närvara vid rättegångar mot journalister, mediearbetare, bloggare och människorättsförsvarare i landet när tillträde är tillåtet. Parlamentet uppmanar de diplomatiska beskickningarna och internationella givarna att erbjuda stöd och eventuellt skydd till människorättsförsvarare och mediearbetare som riskerar förföljelse, bland annat genom att tillhandahålla fristad vid ambassader och genom att utfärda nödvisum till dem som behöver skydd. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att visa att ordningen ”allt utom vapen” inte på något sätt gynnar juntan eller på annat sätt inleder ett tillfälligt upphävande av mekanismen. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att öka det internationella biståndet, utvecklingsprojekten eller det ekonomiska stödet till Myanmar/Burma och att säkerställa att detta inte gynnar militären och inte bidrar till fler kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet efterlyser tillhandahållande av gränsöverskridande humanitärt bistånd och direkt stöd till lokala organisationer i det civila samhället, särskilt de etniska organisationerna. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar de sanktioner som rådet har infört mot medlemmar i Tatmadaw och deras företag. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten, medlemsstaterna och kommissionen att införa ytterligare riktade sanktioner mot dem som bär ansvaret för de allvarligaste kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i landet. Parlamentet uppmanar rådet att lägga till vapenhandlarna Naing Htut Aung, Aung Hlaing Oo och Sit Taing Aung på sanktionsförteckningen med anledning av deras roll när det gäller att tillhandahålla vapen och utrustning till militärregimen. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga alla nödvändiga sanktioner mot Myanmars/Burmas regim. Parlamentet begär att nödvändiga åtgärder vidtas för att säkerställa att dessa sanktioner inte drabbar arbetstagarna och befolkningen i allmänhet negativt. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet är oroat över sanktionsundantag som gör det möjligt för aktörer att genomföra finansiella transaktioner med Myanmar Oil and Gas Enterprise (MOGE). Parlamentet efterlyser bättre internationell samordning av sanktioner, inbegripet samordning av regionala partner. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar rådet att föra upp statsförvaltningsrådet (SAC) som en enhet, utöver dess enskilda medlemmar, på förteckningen över fysiska och juridiska personer, enheter och organ som är föremål för restriktiva åtgärder, för att se till att alla enheter som står under statsförvaltningsrådets kontroll inkluderas i denna förteckning och att finansiella flöden från Europeiska unionen till deras förmån förbjuds. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet betonar att lokala och multinationella företag som är verksamma i Myanmar/Burma måste respektera de mänskliga rättigheterna och sluta bereda möjligheter till förövarna av övergrepp. Parlamentet uppmanar i detta avseende med kraft EU-baserade företag att säkerställa att de inte har några kopplingar till Myanmars/Burmas säkerhetsstyrkor, deras enskilda medlemmar eller enheter som ägs eller kontrolleras av dem, och att de inte direkt eller indirekt bidrar till militärens tillslag mot demokratin och de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar EU-baserade företag, inbegripet moder- och dotterbolag, att omedelbart avbryta alla förbindelser med företag med anknytning till Myanmars/Burmas militär. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att bedöma och anta lämpliga åtgärder för att identifiera, förebygga, upphöra med, mildra och åtgärda eventuella eller faktiska kränkningar av de mänskliga rättigheterna som företag verksamma i EU kan orsaka, bidra till eller vara direkt kopplade till i Myanmar/Burma, mot bakgrund av den nuvarande situationen. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att införa skärpta och specifika krav på tillbörlig aktsamhet för företag som är verksamma i högriskområden i det föreslagna direktivet om tillbörlig aktsamhet för företag i fråga om hållbarhet, inbegripet områden som påverkas av konflikter och områden som är miljömässigt känsliga. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och associerade länder att upprätthålla embargot mot direkt och indirekt leverans, försäljning och överföring, inbegripet transitering, transport och förmedling, av alla vapen, all ammunition och alla andra utrustningar och system som används för militära ändamål, säkerhet och övervakning, liksom tillhandahållande av utbildning, underhåll och annat militärt och säkerhetsrelaterat stöd. Parlamentet betonar att Internationella brottmålsdomstolen behöver utreda situationen ytterligare. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU och dess medlemsstater att öka trycket på FN:s säkerhetsråd att förhandla fram ett kraftfullt förslag till resolution om införande av ett omfattande globalt vapenembargo mot Myanmar/Burma. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar FN:s särskilda rapportör för mänskliga rättigheter i Myanmar/Burma att fortsätta att ta itu med förföljelsen av journalister och att vidta åtgärder för att få ett slut på denna oroande trend. Parlamentet uppmanar FN att inkludera kränkningar av mediefriheten i den oberoende utredningsmekanismen för Myanmar/Burma och att främja alla eventuella initiativ för att bestraffa militärregimen och ställa till svars de som är ansvariga för de pågående fruktansvärda kränkningar av de mänskliga rättigheterna som för närvarande sker i landet. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att undersöka alla möjligheter till rättvisa och ansvarsskyldighet för allvarliga internationella brott som begåtts av säkerhetsstyrkorna, inbegripet brott mot mänskligheten som begåtts efter kuppen, samt brott mot mänskligheten, krigsförbrytelser och folkmord som begåtts i Rakhine och andra etniska regioner i årtionden, genom att stödja ett hänskjutande av situationen från FN:s säkerhetsråd till Internationella brottmålsdomstolen. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet beklagar djupt avrättningen av oppositionsmedlemmar och upprepar sitt starka fördömande av dödsstraffet. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar med kraft militärjuntan att upphäva all lagstiftning som skulle kunna äventyra mediefriheten och att upphöra med sitt hindrande av folkets rätt till yttrandefrihet i Myanmar/Burma, både online och offline, vilket inbegriper friheten att söka, ta emot och sprida information. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet konstaterar att fempunktssamförståndet inte har lett till några resultat och uppmanar Sydostasiatiska nationers förbund (Asean) att erkänna att Min Aung Hlaings junta inte är en pålitlig partner. Parlamentet uppmanar med kraft Asean och dess medlemmar att förhandla fram ett nytt avtal om krisen i Myanmar/Burma med den nationella samlingsregeringen och att förse detta nya avtal med verkställighetsmekanismer, i syfte att uppnå en hållbar och demokratisk lösning på krisen i framtiden. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet fördömer Rysslands och Kinas politiska, ekonomiska och militära stöd till juntan i Myanmar/Burma. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till den tillförordnade presidenten Duwa Lashi La och den nationella samlingsregeringen i Myanmar/Burma, den kommitté som företräder Pyidaungsu Hluttaw, Myanmars/Burmas statsrådgivare, Tatmadaw, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, kommissionen, rådet, medlemsstaternas regeringar och parlament, medlemsstaterna i Sydostasiatiska nationers förbund (Asean), generalsekreteraren för Sydostasiatiska nationers förbund, Sydostasiatiska nationers förbunds mellanstatliga kommission för mänskliga rättigheter samt FN:s generalsekreterare. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  EUT L 40, 21.2.2022, s. 28.

---

| 14.4.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 132/84 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 132/84

---

P9_TA(2022)0351

Den senaste tidens humanitära situation och människorättssituation i Tigray (Etiopien), särskilt för barnen

Europaparlamentets resolution av den 6 oktober 2022 om den senaste tidens humanitära situation och människorättssituation i Tigray (Etiopien), särskilt för barnen (2022/2858(RSP))

(2023/C 132/10)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Tigray och Etiopien, särskilt resolutionerna av den 26 november 2020 (1) och av den 7 oktober 2021 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Tigray och Etiopien, särskilt resolutionerna av den 26 november 2020 (1) och av den 7 oktober 2021 (2),

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av den afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter,

| — | med beaktande av den fjärde Genèvekonventionen från 1949 om skydd av civilbefolkningen i krigstid och dess tilläggsprotokoll från 1977 och 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den fjärde Genèvekonventionen från 1949 om skydd av civilbefolkningen i krigstid och dess tilläggsprotokoll från 1977 och 2005,

| — | med beaktande av FN:s flyktingkonvention från 1951 och dess protokoll från 1967, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s flyktingkonvention från 1951 och dess protokoll från 1967,

| — | med beaktande av rapporten av den 3 november 2021 från Etiopiska människorättskommissionen/kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter om den gemensamma utredningen av påstådda kränkningar av internationell människorättslagstiftning, humanitär rätt och flyktingrätt som begåtts av alla parter i konflikten i Tigrayregionen i Demokratiska förbundsrepubliken Etiopien, och Etiopiska människorättskommissionens rapport av den 11 mars 2022 om kränkningar av de mänskliga rättigheterna och internationell humanitär rätt i regionerna Afar och Amhara i Etiopien som begicks mellan september och december 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 3 november 2021 från Etiopiska människorättskommissionen/kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter om den gemensamma utredningen av påstådda kränkningar av internationell människorättslagstiftning, humanitär rätt och flyktingrätt som begåtts av alla parter i konflikten i Tigrayregionen i Demokratiska förbundsrepubliken Etiopien, och Etiopiska människorättskommissionens rapport av den 11 mars 2022 om kränkningar av de mänskliga rättigheterna och internationell humanitär rätt i regionerna Afar och Amhara i Etiopien som begicks mellan september och december 2021,

| — | med beaktande av resolutionen från FN:s råd för mänskliga rättigheter av den 17 december 2021 om inrättande av en internationell expertkommission för mänskliga rättigheter för att genomföra en grundlig och opartisk utredning av påstådda kränkningar och övergrepp som begåtts i Etiopien sedan den 3 november 2020 av alla parter i konflikten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen från FN:s råd för mänskliga rättigheter av den 17 december 2021 om inrättande av en internationell expertkommission för mänskliga rättigheter för att genomföra en grundlig och opartisk utredning av påstådda kränkningar och övergrepp som begåtts i Etiopien sedan den 3 november 2020 av alla parter i konflikten,

| — | med beaktande av rapporten av den 19 september 2022 från den internationella expertkommissionen för mänskliga rättigheter i Etiopien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 19 september 2022 från den internationella expertkommissionen för mänskliga rättigheter i Etiopien,

| — | med beaktande av FN:s barnkonvention, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s barnkonvention,

| — | med beaktande av Cotonouavtalet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Cotonouavtalet,

| — | med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Denna 23 månader långa konflikt har utlöst en människoskapad kris och omfattande mänskligt lidande som helt skulle kunna undvikas. Den humanitära situationen i hela Etiopien är fortfarande dramatisk på grund av konflikten, torkan och de storskaliga interna tvångsförflyttningarna. Den 24 augusti 2022 bombade federala krigsflygplan en förskola i Mekelle i Tigray, där barn miste livet. |
| --- | --- |

A.

Denna 23 månader långa konflikt har utlöst en människoskapad kris och omfattande mänskligt lidande som helt skulle kunna undvikas. Den humanitära situationen i hela Etiopien är fortfarande dramatisk på grund av konflikten, torkan och de storskaliga interna tvångsförflyttningarna. Den 24 augusti 2022 bombade federala krigsflygplan en förskola i Mekelle i Tigray, där barn miste livet.

| B. | Efter att ha utlyst en humanitär vapenvila i mars 2022 hävde den federala etiopiska regeringen delvis den humanitära belägringen av Tigray, men bristen på grundläggande förnödenheter som livsmedel, läkemedel och bränsle finns kvar. |
| --- | --- |

B.

Efter att ha utlyst en humanitär vapenvila i mars 2022 hävde den federala etiopiska regeringen delvis den humanitära belägringen av Tigray, men bristen på grundläggande förnödenheter som livsmedel, läkemedel och bränsle finns kvar.

| C. | Utsatta grupper, särskilt kvinnor och barn, är de som lider mest av den pågående konflikten i Tigray och är i akut behov av skydd. Barnen i Tigray har drabbats hårt av effekterna av hungersnöd, våld, brist på medicinsk hjälp och utbildning, splittrade familjer, tvångsförflyttningar och konstant trauma. |
| --- | --- |

C.

Utsatta grupper, särskilt kvinnor och barn, är de som lider mest av den pågående konflikten i Tigray och är i akut behov av skydd. Barnen i Tigray har drabbats hårt av effekterna av hungersnöd, våld, brist på medicinsk hjälp och utbildning, splittrade familjer, tvångsförflyttningar och konstant trauma.

| D. | Den 1 oktober 2022 bjöd Afrikanska unionen (AU) in både Etiopiens regering och myndigheterna i Tigray till fredssamtal som kommer att hållas i Sydafrika den 8 oktober 2022. Dessa fredssamtal ska ledas av AU:s särskilda representant Olusegun Obasanjo, med stöd av Kenyas tidigare president, Uhuru Kenyatta och Sydafrikas tidigare vice president Phumzile Mlambo-Ngcuk. Den 5 oktober 2022 godkände Etiopiens regering denna inbjudan. |
| --- | --- |

D.

Den 1 oktober 2022 bjöd Afrikanska unionen (AU) in både Etiopiens regering och myndigheterna i Tigray till fredssamtal som kommer att hållas i Sydafrika den 8 oktober 2022. Dessa fredssamtal ska ledas av AU:s särskilda representant Olusegun Obasanjo, med stöd av Kenyas tidigare president, Uhuru Kenyatta och Sydafrikas tidigare vice president Phumzile Mlambo-Ngcuk. Den 5 oktober 2022 godkände Etiopiens regering denna inbjudan.

| E. | Kvinnor och barn är kontinuerligt måltavlor för avsiktliga och oavsiktliga fall av bombningar, skjutningar, dödande och andra våldshandlingar i kriget och det etniska våldet som alla parter i konflikten gör sig skyldiga till. |
| --- | --- |

E.

Kvinnor och barn är kontinuerligt måltavlor för avsiktliga och oavsiktliga fall av bombningar, skjutningar, dödande och andra våldshandlingar i kriget och det etniska våldet som alla parter i konflikten gör sig skyldiga till.

| F. | Våldtäkt och annat sexuellt våld mot kvinnor och flickor är fortfarande utbrett bland alla krigförande parter utöver dödshot, etnisk svartmålning och tillfångataganden för sexuellt slaveri. Kvinnor och barn som lever som internflyktingar löper förhöjd risk att bortföras och bli föremål för handel för sexuellt utnyttjande. |
| --- | --- |

F.

Våldtäkt och annat sexuellt våld mot kvinnor och flickor är fortfarande utbrett bland alla krigförande parter utöver dödshot, etnisk svartmålning och tillfångataganden för sexuellt slaveri. Kvinnor och barn som lever som internflyktingar löper förhöjd risk att bortföras och bli föremål för handel för sexuellt utnyttjande.

| G. | I takt med att denna konflikt har utvecklats har den enda konstanta faktorn varit de många och allvarliga kränkningar av människorättslagstiftning, humanitär rätt och flyktingrätt som alla parter i konflikten uppges ha gjort sig skyldiga till. Närmare en halv miljon etiopier har dött till följd av våld och hunger, och över 1,6 miljoner människor har tvångsförflyttats på grund av denna konflikt. Sedan kriget började har hundratusentals civila tvångsförflyttats, utsatts för utomrättsliga avrättningar, sexuellt och könsrelaterat våld, godtyckliga massfängslanden, plundring, bortföranden, nekad tillgång till humanitärt bistånd och grundläggande tjänster, plundring av hjälpsändningar och avledande av hjälp till soldater. |
| --- | --- |

G.

I takt med att denna konflikt har utvecklats har den enda konstanta faktorn varit de många och allvarliga kränkningar av människorättslagstiftning, humanitär rätt och flyktingrätt som alla parter i konflikten uppges ha gjort sig skyldiga till. Närmare en halv miljon etiopier har dött till följd av våld och hunger, och över 1,6 miljoner människor har tvångsförflyttats på grund av denna konflikt. Sedan kriget började har hundratusentals civila tvångsförflyttats, utsatts för utomrättsliga avrättningar, sexuellt och könsrelaterat våld, godtyckliga massfängslanden, plundring, bortföranden, nekad tillgång till humanitärt bistånd och grundläggande tjänster, plundring av hjälpsändningar och avledande av hjälp till soldater.

| H. | Vart tredje Tigraybarn under 5 år och hälften av alla havande och ammande kvinnor är undernärda. Runt 20 miljoner människor är i behov av humanitärt bistånd i Etiopien, och närmare tre fjärdedelar av dem är kvinnor och barn. Etiopien upplever den värsta torkan sedan 1981, vilket gjort att uppskattningsvis 7,4 miljoner människor lever med mycket osäker livsmedelsförsörjning. |
| --- | --- |

H.

Vart tredje Tigraybarn under 5 år och hälften av alla havande och ammande kvinnor är undernärda. Runt 20 miljoner människor är i behov av humanitärt bistånd i Etiopien, och närmare tre fjärdedelar av dem är kvinnor och barn. Etiopien upplever den värsta torkan sedan 1981, vilket gjort att uppskattningsvis 7,4 miljoner människor lever med mycket osäker livsmedelsförsörjning.

| I. | Andelen barn i Tigray som vaccineras rutinmässigt har störtdykt på grund av leveransbrist till följd av den blockad som de etiopiska styrkorna har infört. Dödliga sjukdomar som mässling, stelkramp och kikhosta är på uppgång. |
| --- | --- |

I.

Andelen barn i Tigray som vaccineras rutinmässigt har störtdykt på grund av leveransbrist till följd av den blockad som de etiopiska styrkorna har infört. Dödliga sjukdomar som mässling, stelkramp och kikhosta är på uppgång.

| J. | Sammanlagt 1,39 miljoner barn i Tigray går miste om utbildning på grund av Etiopiens inbördeskrig. Tigrays utbildningssektor har lidit bestående skador på grund av antalet döda och graden av förstörelse i skolsystemet. 346 män och 1 798 kvinnor, sammanlagt 2 164 personer, i utbildningssektorn har dödats, inklusive studerande. |
| --- | --- |

J.

Sammanlagt 1,39 miljoner barn i Tigray går miste om utbildning på grund av Etiopiens inbördeskrig. Tigrays utbildningssektor har lidit bestående skador på grund av antalet döda och graden av förstörelse i skolsystemet. 346 män och 1 798 kvinnor, sammanlagt 2 164 personer, i utbildningssektorn har dödats, inklusive studerande.

| K. | Sedan starten på konflikten har tillträdet till konfliktområden för humanitära organisationer systematiskt hindrats, trots upprepade uppmaningar från världssamfundet och människorättsorganisationer om att berörda parter måste beredas obehindrat, varaktigt och säkert tillträde. Biståndsarbetare utsätts för våld av alla parter i konflikten. Minst 23 biståndsarbetare har dödats sedan konflikten inleddes. |
| --- | --- |

K.

Sedan starten på konflikten har tillträdet till konfliktområden för humanitära organisationer systematiskt hindrats, trots upprepade uppmaningar från världssamfundet och människorättsorganisationer om att berörda parter måste beredas obehindrat, varaktigt och säkert tillträde. Biståndsarbetare utsätts för våld av alla parter i konflikten. Minst 23 biståndsarbetare har dödats sedan konflikten inleddes.

| L. | Tillgången till information i realtid har hindrats allvarligt av restriktioner som regeringen infört, bland annat genom att strypa kommunikationerna och förhindra rapportering om händelserna i Tigray samt i Afar- och Amhara-regionerna dit konflikten har spridits. Nedstängningen av kommunikationerna och inskränkningarna av oberoende observatörers fysiska tillträde till de drabbade konfliktområdena har allvarligt hämmat dokumentationen av människorättsbrott. |
| --- | --- |

L.

Tillgången till information i realtid har hindrats allvarligt av restriktioner som regeringen infört, bland annat genom att strypa kommunikationerna och förhindra rapportering om händelserna i Tigray samt i Afar- och Amhara-regionerna dit konflikten har spridits. Nedstängningen av kommunikationerna och inskränkningarna av oberoende observatörers fysiska tillträde till de drabbade konfliktområdena har allvarligt hämmat dokumentationen av människorättsbrott.

| M. | Den internationella expertkommissionen för mänskliga rättigheter i Etiopien offentliggjorde den 19 september 2022 en rapport med slutsatsen att det finns rimliga skäl att anta att parterna i konflikten har gjort sig skyldiga till krigsförbrytelser och kränkningar av och brott mot de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

M.

Den internationella expertkommissionen för mänskliga rättigheter i Etiopien offentliggjorde den 19 september 2022 en rapport med slutsatsen att det finns rimliga skäl att anta att parterna i konflikten har gjort sig skyldiga till krigsförbrytelser och kränkningar av och brott mot de mänskliga rättigheterna.

| N. | Eritrea har spelat en mycket destruktiv roll i denna konflikt och bidragit till att trappa upp den genom att gå in i konflikten i Tigray. Medieuppgifter om ett nytt intåg i norra Tigray har varit i svang sedan slutet av september 2022. |
| --- | --- |

N.

Eritrea har spelat en mycket destruktiv roll i denna konflikt och bidragit till att trappa upp den genom att gå in i konflikten i Tigray. Medieuppgifter om ett nytt intåg i norra Tigray har varit i svang sedan slutet av september 2022.

| O. | I september 2022 gav Tigreanska folkets befrielsefront och den etiopiska regeringen uttryck för sitt engagemang för en fredsprocess i Afrikanska unionens regi. |
| --- | --- |

O.

I september 2022 gav Tigreanska folkets befrielsefront och den etiopiska regeringen uttryck för sitt engagemang för en fredsprocess i Afrikanska unionens regi.

| 1. | Europaparlamentet upprepar sin brådskande uppmaning om en omedelbar inställelse av fientligheterna och vapenvila i Tigray och grannregionerna utan förhandsvillkor. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet efterlyser omedelbart, fullständigt, säkert och varaktigt humanitärt tillträde till alla dem som är drabbade av konflikten i regionen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar varmt AU:s inbjudan till fredssamtal i Sydafrika den 8 oktober 2022. Parlamentet uppmuntrar alla parter att godta denna inbjudan och inleda dessa förhandlingar i god tro och i en anda av dialog, försoning och fred. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet efterlyser en omedelbar återgång till konstitutionell ordning och inrättandet av en mekanism för att kontrollera vapenvilan. Parlamentet uttrycker sitt stöd för alla diplomatiska ansträngningar att få ett slut på den pågående konflikten i Etiopien, särskilt genom AU:s medling. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet fördömer skarpt alla krigförande parters avsiktliga angrepp på civila och vissa krigförande parters rapporterade rekrytering av barn. Parlamentet erinrar om att avsiktliga attacker mot civila, angrepp på barn samt rekrytering och användning av barnsoldater utgör krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet fördömer de eritreanska styrkornas invasion i Tigray. Parlamentet fördömer de eritreanska styrkornas krigsförbrytelser och människorättskränkningar under kriget i Etiopien. Parlamentet uppmanar med kraft den eritreanska regeringen att dra tillbaka sina styrkor från Etiopien med omedelbar och permanent verkan och att säkerställa att ansvar utkrävs för dess krigsförbrytelser. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar alla myndigheter i Etiopien, i synnerhet den federala regeringen och de regionala regeringarna i Tigray, Amhara och Afar, att hålla sig till högsta människorättsstandarder, att i prioriterad ordning ta itu med de vidriga krigsförbrytelser som har begåtts mot de mest utsatta, särskilt barn och kvinnor, och att skydda sin ungdom i överensstämmelse med FN:s barnkonvention. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet är bestört över rapporterna om våldtäkt och sexuella våldsbrott mot barn, kvinnor och män som har begåtts i oerhörd skala av alla krigförande parter. Parlamentet är djupt oroat över rapporterna om dödande och lemlästande av Tigray-, Amhara- och Afarbarn på etniska grunder, vilket utgör krigsförbrytelser och etnisk rensning. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till styrkorna på alla sidor att respektera internationell människorättslagstiftning, internationell humanitär rätt och flyktingrätt. Parlamentet uppmanar Etiopiens federala regering och den regionala regeringen i Tigray att säkerställa att ansvar utkrävs av förövarna av krigsförbrytelser som begåtts under den pågående konflikten. Parlamentet trycker på behovet av samarbete mellan lokala och internationella aktörer, särskilt Etiopiska människorättskommissionen och FN:s råd för mänskliga rättigheter (UNHRC), för att säkra upprättelse för de överlevande och offren för alla former av krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet kräver att alla flickor och kvinnor ges tillgång till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR). Parlamentet uppmanar med kraft EU och medlemsstaterna att öka stödet till SRHR-tjänster, särskilt preventivmedel och tillgång till säker abort, med särskild uppmärksamhet ägnad åt att säkerställa tillgång i etiopiska regioner som är drabbade av krig och humanitär katastrof. Parlamentet uppmanar den etiopiska regeringen att fullgöra sitt åtagande att utreda de många allvarliga fallen av könsrelaterat våld i konflikten, som alla krigförande parter har gjort sig skyldiga till. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet är bekymrat över rapporterna om en ökning av barnäktenskap, barnarbete, människohandel och transaktionssex som en desperat överlevnadsstrategi i etiopiska regioner som är drabbade av krig och humanitär katastrof. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet manar till åtgärder mot bortförande av, handel med och exploatering av flyktingar och internflyktingar i Tigray, Amhara, Afar och Eritrea, och begär att bistånd och skydd ges till alla offer, utan åtskillnad på grundval av ras, etnicitet, nationalitet, funktionsnedsättning, ålder, kön eller sexuell läggning. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU och medlemsstaterna att öka stödet till akutrehabiliteringscenter för kvinnor och barn – däribland barn som är resultatet av våldtäkt – som ger skydd och rehabilitering åt personer som överlevt könsrelaterat våld, människohandel och sexuellt utnyttjande. Parlamentet betonar vikten av boenden, psykosociala tjänster och yrkesutbildning för de överlevande och efterlyser ytterligare stöd för befintliga boenden. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet erinrar om att utomrättsliga avrättningar, påtvingade försvinnanden, godtyckliga frihetsberövanden, tortyr och misshandel, tvångsförflyttningar, sexuellt och könsrelaterat våld, våldtäkt och gruppvåldtäkt, attacker mot biståndsarbetare, attacker mot civil infrastruktur, såsom skolor och sjukhus, samt förstörelse och plundring av offentlig och privat egendom utgör krigsförbrytelser enligt folkrätten. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja inhemska initiativ för ansvarsutkrävande på grundval av tydliga, transparenta, effektiva och mätbara riktmärken, så att oberoende och opartisk rättvisa och ansvarsutkrävande säkerställs för offren och de överlevande. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet fördömer skarpt bruket av svält som en krigföringsmetod. Parlamentet erinrar om att hindrande av livsmedelsleveranser och hälso- och sjukvård och vägran att ge tillgång till sådana tjänster utgör brott mot mänskligheten. Parlamentet erinrar om att humanitär hjälp och humanitärt bistånd bygger på principerna om humanitet, opartiskhet, neutralitet och oberoende. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning om ett fullständigt återupprättande av grundläggande samhällsservice såsom elinfrastruktur, banktjänster, skolor och sjukhus och ett omedelbart upphävande av begränsningarna av telekommunikationerna i Tigray. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar nationella och regionala myndigheter att säkerställa att internflyktingar och flyktingar har rätt att återvända till sina hem eller bostadsorter i säkerhet och baserat på frivillighet och att inrätta en rättvis, tillgänglig och oberoende ersättningsmekanism för skadad eller förlorad bostad, egendom och mark. Parlamentet uppmanar med kraft EU och dess medlemsstater att bistå och hjälpa till med att organisera och övervaka återvändandet. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet fördömer skarpt det faktum att undantagstillståndet har lett till etniskt motiverade gripanden, trakasserier, misshandel och angrepp mot journalister. Parlamentet kräver att alla journalister som fortfarande sitter frihetsberövade omedelbart försätts på fri fot och att yttrandefriheten säkerställs. Parlamentet uppmanar krigförande parter att säkerställa fri tillgång till pressen och att låta journalister bedriva sitt arbete i säkerhet. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uttrycker oro över säkerheten och välbefinnandet för oberoende biståndsarbetare i regionen. Parlamentet fördömer skarpt alla attacker mot biståndsarbetare och kritisk infrastruktur och det kontinuerliga beslagtagandet av FN:s humanitära förnödenheter. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till den etiopiska regeringen att underteckna och ratificera Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen. Parlamentet framhåller behovet av en oberoende och opartisk mekanism för att hantera frågor om pågående kränkningar och ansvarsutkrävande. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar alla krigförande parter att omedelbart upphöra med fientligheterna och att nå en formell överenskommelse om vapenvila utan förhandsvillkor. Parlamentet upprepar sin uppmaning om en nationell dialog som måste vara så inkluderande, bred och transparent som möjligt och involvera företrädare för det civila samhället och oppositionspartierna för att uppnå målet att bli en verklig katalysator för försoning. Parlamentet uppmanar med kraft EU och dess medlemsstater att engagera sig fullt ut i fredsprocessen för att säkerställa trovärdiga framsteg i densamma. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet noterar en viss positiv utveckling i landet, såsom den humanitära vapenvilan av den 24 mars 2022 och frigivningen av vissa politiska fångar, ökat humanitärt tillträde under vapenvilan och framför allt offentliga uttalanden från Etiopiens regering och Tigrays ledning om att de engagerar sig i fredssamtal i AU-regi. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet välkomnar förlängningen av Olusegun Obasanjos mandat som AU:s höga representant för Afrikas horn. Parlamentet förväntar sig ytterligare uttalanden om den tilltänkta utnämningen av en trio bestående av högt uppsatta AU-medlare i syfte att prioritera ett avtal om en permanent vapenvila, obehindrat humanitärt tillträde till alla områden och ett omedelbart tillbakadragande av eritreanska styrkor samt underlätta ansvarsutkrävande och intern försoning. Parlamentet begär att dessa medlare utnämns utan dröjsmål. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till EU och dess medlemsstater att vidta åtgärder för att skydda de mänskliga rättigheterna och att införa sanktioner mot förövare av människorättskränkningar via det globala systemet för sanktioner avseende mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet understryker att situationen för flyktingar i regionen fortsätter att försämras. Parlamentet uppmanar i detta avseende EU och alla dess medlemsstater att öka insatserna till förmån för vidarebosättning från regionen, tillhandahålla humanitära visum till dem som befinner sig i riskzonen och underlätta familjeåterförening. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att säkerställa faktisk tillgång till internationellt skydd i EU och säkerställa respekt för de grundläggande rättigheterna för personer som söker internationellt skydd i enlighet med EU-rätten och internationell rätt. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet stöder kommissionens senareläggning av budgetstödsutbetalningar till den etiopiska regeringen sedan december 2020. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta med sitt livsuppehållande stöd till regionen, avsett för det civila samhällets organisationer och oberoende humanitära organisationer, och att öka ansträngningarna för att säkerställa barnens säkerhet. Parlamentet uppmanar kommissionen att ompröva sin begränsning av budgetstödet till genomförandeåtgärder för att göra det möjligt att fortsätta genomförandet av utvecklingsprojekt utanför konfliktområdet. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet beklagar djupt att FN:s säkerhetsråd inte lyckats hantera situationen i Etiopien och regionen på ett effektivt sätt. Parlamentet uppmanar med kraft EU och dess medlemsstater att uppmana säkerhetsrådet att hålla regelbundna offentliga möten om Etiopien och regionen och att vidta meningsfulla och beslutsamma åtgärder för att säkerställa obehindrat humanitärt tillträde, möjliggöra skydd av civilbefolkningen, upphöra med och fördöma allvarliga kränkningar av folkrätten och säkerställa att ansvar utkrävs för illdåd. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet erinrar om att UNHRC i sin resolution S-33/1 om människorättssituationen i Etiopien, som antogs den 17 december 2021, beslutade att tillsätta en internationell expertkommission för mänskliga rättigheter i Etiopien (ICHREE). Parlamentet uppmanar med kraft EU och dess medlemsstater att stödja adekvat anslagstilldelning från FN till ICHREE och uppmanar Etiopiens federala regering att underlätta obehindrat tillträde för ICHREE. Parlamentet uppmanar UNHRC att förlänga ICHREE:s mandat och att ge tillräckligt med tid, samt det tekniska bistånd och de budgetresurser som krävs, för att ICHREE ska kunna utföra sitt mandat utan tidsmässiga och geografiska begränsningar. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uttrycker sin erkänsla för iakttagelserna i rapporten från UNHRC:s internationella expertkommission för mänskliga rättigheter i Etiopien (A/HRC/51/46) av den 19 september 2022, som dokumenterar händelser där krigsförbrytelser begåtts. Parlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera och dra nytta av slutsatserna och rekommendationerna och uppmanar de etiopiska myndigheterna att erkänna dessa resultat i ett försök att återupprätta skyddet för de mänskliga rättigheterna och arbeta för att ge upprättelse åt offren för krigsförbrytelser. Parlamentet uppmanar vidare alla parter i konflikten att godkänna rekommendationerna i den gemensamma utredningen från FN:s människorättskontor och Etiopiska människorättskommissionen. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Etiopiens federala regering och parlament, myndigheterna i Tigray, regeringen i Staten Eritrea, regeringarna i den mellanstatliga utvecklingsmyndigheten, Afrikanska unionen och dess medlemsstater, Panafrikanska parlamentet och den gemensamma parlamentariska AKS-EU-församlingen. |
| --- | --- |

31.

---

(1)  EUT C 425, 20.10.2021, s. 132.

(2)  EUT C 132, 24.3.2022, s. 205.

---

| 14.4.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 132/89 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 132/89

---

P9_TA(2022)0352

Mahsa Aminis död och förtrycket av demonstranter för kvinnors rättigheter i Iran

Europaparlamentets resolution av den 6 oktober 2022 om Mahsa Jina Aminis död och förtrycket av demonstranter för kvinnors rättigheter i Iran (2022/2849(RSP))

(2023/C 132/11)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Iran, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Iran,

| — | med beaktande av uttalandet av den 25 september 2022 från den höga representanten på Europeiska unionens vägnar och uttalandet av den 19 september 2022 från Europeiska utrikestjänstens talesperson om Mahsa Aminis död, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 25 september 2022 från den höga representanten på Europeiska unionens vägnar och uttalandet av den 19 september 2022 från Europeiska utrikestjänstens talesperson om Mahsa Aminis död,

| — | med beaktande av uttalandet av den 22 september 2022 från FN:s särskilda rapportör om människorättssituationen i Islamiska republiken Iran med krav på ansvarsskyldighet för Mahsa Aminis död och ett slut på våldet mot kvinnor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 22 september 2022 från FN:s särskilda rapportör om människorättssituationen i Islamiska republiken Iran med krav på ansvarsskyldighet för Mahsa Aminis död och ett slut på våldet mot kvinnor,

| — | med beaktande av rapporterna av den 18 juni 2022, 13 januari 2022 och 11 januari 2021 från FN:s särskilda rapportör om människorättssituationen i Islamiska republiken Iran, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporterna av den 18 juni 2022, 13 januari 2022 och 11 januari 2021 från FN:s särskilda rapportör om människorättssituationen i Islamiska republiken Iran,

| — | med beaktande av rapporten av den 16 juni 2022 från FN:s generalsekreterare om människorättssituationen i Islamiska republiken Iran, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 16 juni 2022 från FN:s generalsekreterare om människorättssituationen i Islamiska republiken Iran,

| — | med beaktande av uttalandet av den 27 september 2022 från FN:s generalsekreterare António Guterres, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 27 september 2022 från FN:s generalsekreterare António Guterres,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, och Irans ratificering av den i juni 1975, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, och Irans ratificering av den i juni 1975,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer av den 8 december 2008 om våld mot kvinnor och kampen mot alla former av diskriminering av kvinnor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer av den 8 december 2008 om våld mot kvinnor och kampen mot alla former av diskriminering av kvinnor,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

| — | med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 13 september 2022 greps den 22-åriga iransk-kurdiska kvinnan Mahsa Jina Amini i Teheran av den iranska ”moralpolisen”, anklagad för att inte ha följt lagen om slöjtvång. Enligt ögonvittnen tvingade moralpolisen in Mahsa Jina Amini i en polisbil och misshandlade henne under transporten till Vozara-häktet i Teheran, där hon kort därefter föll i koma och dog tre dagar senare, den 16 september 2022, på ett närliggande sjukhus medan hon befann sig i polisarrest. De iranska myndigheterna har vidhållit att hon dog av naturliga orsaker. Ingen ordentlig utredning har gjorts, och myndigheterna har vägrat att låta offrets familj se hennes fullständiga patientjournal och obduktionsrapport. |
| --- | --- |

A.

Den 13 september 2022 greps den 22-åriga iransk-kurdiska kvinnan Mahsa Jina Amini i Teheran av den iranska ”moralpolisen”, anklagad för att inte ha följt lagen om slöjtvång. Enligt ögonvittnen tvingade moralpolisen in Mahsa Jina Amini i en polisbil och misshandlade henne under transporten till Vozara-häktet i Teheran, där hon kort därefter föll i koma och dog tre dagar senare, den 16 september 2022, på ett närliggande sjukhus medan hon befann sig i polisarrest. De iranska myndigheterna har vidhållit att hon dog av naturliga orsaker. Ingen ordentlig utredning har gjorts, och myndigheterna har vägrat att låta offrets familj se hennes fullständiga patientjournal och obduktionsrapport.

| B. | Efter dödandet av Mahsa Jina Amini bröt landsomfattande protester ut i över 120 städer i nästan alla Irans 31 provinser, med hundratusentals deltagande iranska medborgare från alla delar av samhället. Protesterna sattes igång av kvinnor som utkrävde ansvar för Mahsa Jina Aminis död och krävde ett slut på våldet mot och diskrimineringen av kvinnor i Iran, särskilt i form av slöjtvånget. Inspirerade av kvinnornas protester visade även män solidaritet, och det uppstod en landsomfattande proteströrelse för reformer. Studenter protesterar nu vid ett flertal universitet i hela landet, särskilt vid Sharifs tekniska universitet i Teheran, genom att bojkotta sin undervisning och demonstrera mot förtryck. |
| --- | --- |

B.

Efter dödandet av Mahsa Jina Amini bröt landsomfattande protester ut i över 120 städer i nästan alla Irans 31 provinser, med hundratusentals deltagande iranska medborgare från alla delar av samhället. Protesterna sattes igång av kvinnor som utkrävde ansvar för Mahsa Jina Aminis död och krävde ett slut på våldet mot och diskrimineringen av kvinnor i Iran, särskilt i form av slöjtvånget. Inspirerade av kvinnornas protester visade även män solidaritet, och det uppstod en landsomfattande proteströrelse för reformer. Studenter protesterar nu vid ett flertal universitet i hela landet, särskilt vid Sharifs tekniska universitet i Teheran, genom att bojkotta sin undervisning och demonstrera mot förtryck.

| C. | Reaktionen från säkerhetsstyrkorna och polisen i Iran mot protesterna har varit våldsam, urskillningslös och oinskränkt, vilket har lett till att ett betydande antal människor förlorat sina liv, och till att ett stort antal skadats. FN har bekräftat att iranska styrkor har använt skarp ammunition, fågelhagel, tårgas och metallpellets mot demonstranterna. Den 2 oktober 2022 dödade iranska säkerhetsstyrkor enligt uppgift hundratals fredliga demonstranter som demonstrerade mot dödandet av Mahsa Jina Amini, och skadade hundratals, däribland människorättsförsvarare, studenter, advokater, civilsamhällsaktivister och över 20 journalister, bland annat Niloofar Hamedi, den journalist som först rapporterade om Mahsa Jina Aminis gripande och sjukhusvistelse. |
| --- | --- |

C.

Reaktionen från säkerhetsstyrkorna och polisen i Iran mot protesterna har varit våldsam, urskillningslös och oinskränkt, vilket har lett till att ett betydande antal människor förlorat sina liv, och till att ett stort antal skadats. FN har bekräftat att iranska styrkor har använt skarp ammunition, fågelhagel, tårgas och metallpellets mot demonstranterna. Den 2 oktober 2022 dödade iranska säkerhetsstyrkor enligt uppgift hundratals fredliga demonstranter som demonstrerade mot dödandet av Mahsa Jina Amini, och skadade hundratals, däribland människorättsförsvarare, studenter, advokater, civilsamhällsaktivister och över 20 journalister, bland annat Niloofar Hamedi, den journalist som först rapporterade om Mahsa Jina Aminis gripande och sjukhusvistelse.

| D. | Amnesty International har dokumenterat myndigheternas komplott för att slå ner de pågående protesterna genom att sätta in Islamiska revolutionsgardet, den paramilitära Basij-styrkan, Islamiska republiken Irans brottsbekämpande kommando, kravallpolisen och civilklädda säkerhetstjänstemän. Det finns belägg för hur försvarsmaktens centrala högkvarter utfärdade en order till befälhavare i alla provinser och uppmanade dem att konfrontera fredliga demonstranter med utbredd användning av dödligt våld och skjutvapen från säkerhetsstyrkornas sida. |
| --- | --- |

D.

Amnesty International har dokumenterat myndigheternas komplott för att slå ner de pågående protesterna genom att sätta in Islamiska revolutionsgardet, den paramilitära Basij-styrkan, Islamiska republiken Irans brottsbekämpande kommando, kravallpolisen och civilklädda säkerhetstjänstemän. Det finns belägg för hur försvarsmaktens centrala högkvarter utfärdade en order till befälhavare i alla provinser och uppmanade dem att konfrontera fredliga demonstranter med utbredd användning av dödligt våld och skjutvapen från säkerhetsstyrkornas sida.

| E. | Enligt rapporter har ett stort antal utlänningar, däribland EU-medborgare, gripits de senaste dagarna för påstådd inblandning i protesterna. |
| --- | --- |

E.

Enligt rapporter har ett stort antal utlänningar, däribland EU-medborgare, gripits de senaste dagarna för påstådd inblandning i protesterna.

| F. | De iranska myndigheterna stör avsiktligt internet och mobila anslutningar och begränsar i allvarlig grad de sociala medieplattformana för att undergräva möjligheterna för iranska medborgare att få tillgång till kommunikationsteknik på ett säkert och privat sätt och att organisera fredliga sammankomster. Det har rapporterats om blockeringar av sms-meddelanden som innehåller orden ”Mahsa Amini” på persiska. Genom att störa och släcka internet i stora delar av Iran försöker regimen förhindra sändning och spridning av nyheter och bilder från protesterna och hindra internationella och lokala organisationer från att dokumentera kränkningar av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

F.

De iranska myndigheterna stör avsiktligt internet och mobila anslutningar och begränsar i allvarlig grad de sociala medieplattformana för att undergräva möjligheterna för iranska medborgare att få tillgång till kommunikationsteknik på ett säkert och privat sätt och att organisera fredliga sammankomster. Det har rapporterats om blockeringar av sms-meddelanden som innehåller orden ”Mahsa Amini” på persiska. Genom att störa och släcka internet i stora delar av Iran försöker regimen förhindra sändning och spridning av nyheter och bilder från protesterna och hindra internationella och lokala organisationer från att dokumentera kränkningar av de mänskliga rättigheterna.

| G. | Den iranska regeringen införde slöjtvång 1983. Den obligatoriska hijaben har blivit ett verktyg för förtryck av kvinnor som berövar dem deras frihet och rättigheter i Iran. Kvinnor som ses i offentligheten utan huvudduk blir ofta trakasserade, fängslas, utsätts för tortyr och spöstraff, och dödas till och med för att de har motsatt sig dessa repressiva regler. |
| --- | --- |

G.

Den iranska regeringen införde slöjtvång 1983. Den obligatoriska hijaben har blivit ett verktyg för förtryck av kvinnor som berövar dem deras frihet och rättigheter i Iran. Kvinnor som ses i offentligheten utan huvudduk blir ofta trakasserade, fängslas, utsätts för tortyr och spöstraff, och dödas till och med för att de har motsatt sig dessa repressiva regler.

| H. | Moralpolisens trakasserier och våld mot kvinnor och flickor har ökat sedan början av president Ebrahim Raisis mandatperiod 2021. Irans regering har drivit fram lagstiftning och lagförslag som uppmuntrar till förtryck av kvinnor. Dödandet av Mahsa Jina Amini är en del av ett större mönster av att inskränka och avveckla kvinnors redan kraftigt begränsade rättigheter i Iran, bland annat genom en ny lag som antogs 2021 och som kraftigt begränsar kvinnors tillgång till sexuell och reproduktiv hälsa, vilket utgör en direkt kränkning av kvinnors mänskliga rättigheter enligt internationell rätt. Inledandet av projektet ”Hijab och kyskhet” skulle innebära att man använde övervakningskameror för att övervaka och bötfälla obeslöjade kvinnor. |
| --- | --- |

H.

Moralpolisens trakasserier och våld mot kvinnor och flickor har ökat sedan början av president Ebrahim Raisis mandatperiod 2021. Irans regering har drivit fram lagstiftning och lagförslag som uppmuntrar till förtryck av kvinnor. Dödandet av Mahsa Jina Amini är en del av ett större mönster av att inskränka och avveckla kvinnors redan kraftigt begränsade rättigheter i Iran, bland annat genom en ny lag som antogs 2021 och som kraftigt begränsar kvinnors tillgång till sexuell och reproduktiv hälsa, vilket utgör en direkt kränkning av kvinnors mänskliga rättigheter enligt internationell rätt. Inledandet av projektet ”Hijab och kyskhet” skulle innebära att man använde övervakningskameror för att övervaka och bötfälla obeslöjade kvinnor.

| I. | Människorättssituationen i Iran försämras allt mer. Dödandet av Mahsa Jina Amini illustrerar den pågående människorättskrisen i Iran, som vidmakthålls genom den iranska regeringens och dess säkerhetsapparats systematiska straffrihet, som har möjliggjort omfattande tortyr samt utomrättsliga avrättningar och annat olagligt dödande. Över 40 människorättsförsvarare har gripits sedan den 18 september 2022, och kvinnliga människorättsförsvarare har varit särskilt och våldsamt utsatta under de iranska styrkornas gripanden, angrepp och räder. Två personer som försvarar hbtqi-personers rättigheter, Zahra Sedighi Hamedani, 31 år, och Elham Chubdar, 24 år, har dömts till döden av revolutionsdomstolen i Urmia för ”sedefördärv på jorden genom främjande av homosexualitet”. |
| --- | --- |

I.

Människorättssituationen i Iran försämras allt mer. Dödandet av Mahsa Jina Amini illustrerar den pågående människorättskrisen i Iran, som vidmakthålls genom den iranska regeringens och dess säkerhetsapparats systematiska straffrihet, som har möjliggjort omfattande tortyr samt utomrättsliga avrättningar och annat olagligt dödande. Över 40 människorättsförsvarare har gripits sedan den 18 september 2022, och kvinnliga människorättsförsvarare har varit särskilt och våldsamt utsatta under de iranska styrkornas gripanden, angrepp och räder. Två personer som försvarar hbtqi-personers rättigheter, Zahra Sedighi Hamedani, 31 år, och Elham Chubdar, 24 år, har dömts till döden av revolutionsdomstolen i Urmia för ”sedefördärv på jorden genom främjande av homosexualitet”.

| J. | EU har vidtagit restriktiva åtgärder med anledning av kränkningar av de mänskliga rättigheterna, däribland frysning av tillgångar och visumförbud för personer och enheter som gjort sig skyldiga till grova kränkningar av de mänskliga rättigheterna, och ett förbud mot export till Iran av utrustning som kan användas för internt förtryck och utrustning för övervakning av telekommunikationer. Dessa åtgärder som infördes den 12 april 2011 uppdateras regelbundet och kvarstår. |
| --- | --- |

J.

EU har vidtagit restriktiva åtgärder med anledning av kränkningar av de mänskliga rättigheterna, däribland frysning av tillgångar och visumförbud för personer och enheter som gjort sig skyldiga till grova kränkningar av de mänskliga rättigheterna, och ett förbud mot export till Iran av utrustning som kan användas för internt förtryck och utrustning för övervakning av telekommunikationer. Dessa åtgärder som infördes den 12 april 2011 uppdateras regelbundet och kvarstår.

| K. | I sitt uttalande av den 25 september 2022 fördömde vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (vice ordföranden/den höga representanten), Josep Borrell, dödandet av Mahsa Jina Amini och de iranska säkerhetsstyrkornas övervåld, och tillkännagav att EU skulle överväga alla alternativ som står till förfogande inför nästa möte i rådet (utrikes frågor) i fråga om dödandet av Mahsa Jina Amini och det sätt på vilket de iranska säkerhetsstyrkorna har reagerat på de efterföljande demonstrationerna. |
| --- | --- |

K.

I sitt uttalande av den 25 september 2022 fördömde vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (vice ordföranden/den höga representanten), Josep Borrell, dödandet av Mahsa Jina Amini och de iranska säkerhetsstyrkornas övervåld, och tillkännagav att EU skulle överväga alla alternativ som står till förfogande inför nästa möte i rådet (utrikes frågor) i fråga om dödandet av Mahsa Jina Amini och det sätt på vilket de iranska säkerhetsstyrkorna har reagerat på de efterföljande demonstrationerna.

| 1. | Europaparlamentet fördömer i starkast möjliga ordalag dödandet av Mahsa Jina Amini efter den iranska moralpolisens våldsamma gripande, kränkning och misshandel av henne. Parlamentet uttrycker sitt deltagande med hennes familj och vänner och med familjerna till alla dem som dödats under de senaste protesterna i Iran. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar den iranska regeringen att tillåta att Mahsa Jina Aminis tragiska död och misstankarna om tortyr och misshandel utreds opartiskt och effektivt av en oberoende behörig myndighet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uttrycker sin solidaritet med de unga iranska kvinnor som leder och deltar i protesterna trots alla svårigheter och de personliga konsekvenserna. Parlamentet stöder den fredliga landsomfattande proteströrelsen som protesterar mot dödandet av Mahsa Jina Amini, det systematiska och ökande förtrycket av kvinnor och de allvarliga och omfattande kränkningarna av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet stöder helhjärtat det iranska folkets strävan att få leva i ett fritt, stabilt, inkluderande och demokratiskt land som respekterar sina nationella och internationella åtaganden om mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. Parlamentet är djupt oroat över rapporterna om att Islamiska revolutionsgardet, Basij-styrkorna och polisen belägrade, grep och sköt ett stort antal studenter som var inlåsta vid Sharif University of Technology i Teheran den 2 oktober 2022. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet inser att deras rörelse går längre än att försvara kvinnors rättigheter, och förespråkar en sekulär stat i Iran i stället för en våldsam och reaktionär teokrati. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet fördömer starkt de iranska säkerhetsstyrkornas utbredda, avsiktliga och oproportionerliga användning av våld mot fredliga demonstranter, och uppmanar de iranska myndigheterna att upphöra med sitt fortsatta, systematiska och oacceptabla våld mot sina egna medborgare. Parlamentet kräver att de iranska myndigheterna tillåter en evidensbaserad, snabb, opartisk och effektiv utredning av alla dödsfall bland demonstranterna, och ställer de ansvariga inför rätta. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet kräver att de iranska myndigheterna omedelbart och ovillkorligt friger och drar tillbaka alla anklagelser mot alla som fängslats enbart för att fredligt ha utövat sin rätt till yttrandefrihet, föreningsfrihet och frihet att delta i fredliga sammankomster i samband med protesterna. Parlamentet betonar att grundläggande rättigheter som yttrande- och mötesfrihet alltid måste respekteras, och uppmanar de iranska myndigheterna att leva upp till sina internationella förpliktelser, bland annat enligt den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. Parlamentet uppmanar med kraft de iranska myndigheterna att omedelbart frige alla EU-medborgare som gripits och att dra tillbaka alla anklagelser mot dem. Parlamentet är mycket oroat över gripandet av över 20 journalister, särskilt Niloofar Hamedi, den journalist som var först med att rapportera om Mahsa Jina Aminis gripande och sjukhusvistelse, och uppmanar de iranska myndigheterna att frige dem utan dröjsmål. Parlamentet uppmanar Iran att respektera yttrande- och trosfriheten för alla människor som bor i Iran, särskilt kvinnor och flickor som är särskilt förtryckta. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet fördömer Islamiska republikens systematiska diskriminering av kvinnor och andra utsatta grupper genom lagar och bestämmelser som allvarligt begränsar deras friheter och rättigheter, såsom den förnedrande lagen om slöjtvång och dess orimliga tillämpning, allvarliga begränsningar av kvinnors rättigheter rörande sexuell och reproduktiv hälsa samt kränkningar av kvinnors politiska, sociala, ekonomiska, kulturella och personliga rättigheter. Parlamentet kräver att de iranska myndigheterna snabbt upphäver lagar som tvingar kvinnor och flickor att bära slöja, avskaffar moralpolisen och sätter stopp för den systematiska diskrimineringen av kvinnor på alla områden i livet. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet fördömer skarpt Irans praxis att stänga internet och mobilnätet i samband med protester i landet, vilket förhindrade kommunikation och ett fritt informationsflöde för iranska medborgare. Parlamentet understryker att sådana åtgärder utgör en uppenbar kränkning av internationell rätt. Parlamentet välkomnar Förenta staternas beslut att tillåta privata företag att göra sina digitala tjänster tillgängliga för det iranska folket i samband med de pågående protesterna. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet avvisar kategoriskt anklagelserna från iranska tjänstemän och de statskontrollerade iranska medierna som pekar ut Tysklands och andra europeiska länders diplomatiska representationer som förmodade anstiftare till protesterna. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet framhåller på nytt sitt skarpa fördömande av den stadiga försämringen av människorättsläget i Iran, inbegripet och särskilt för personer som tillhör etniska eller religiösa minoriteter, däribland kurder, balucher, araber och icke-shiamuslimska och icke-muslimska religiösa minoriteter, inbegripet bahaier och kristna. Parlamentet uppmanar med kraft de iranska myndigheterna att respektera etniska och religiösa minoriteters grundläggande rättigheter och friheter. Parlamentet uppmanar de iranska myndigheterna att undanröja alla former av diskriminering. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kraftfullt den iranska regeringen att omedelbart och ovillkorligen frige alla människorättsförsvarare som har fängslats för att de fredligt utövat sin rätt till yttrande- och trosfrihet. Parlamentet uppmanar Irans högsta domstol att upphäva domarna mot människorättsförsvararna för hbtqi-personer, Zahra Sedighi-Hamadani och Elham Choubdar, eftersom deras rätt till rättvisa rättegångar har kränkts. Parlamentet uppmanar den iranska regeringen att upphöra med angreppen mot alla människorättsförsvarare i Iran och att under alla omständigheter garantera att de kan bedriva sitt legitima människorättsarbete utan rädsla för repressalier och fritt från alla begränsningar, inbegripet rättsliga trakasserier. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet beklagar djupt den systematiska tortyren i iranska fängelser och efterlyser ett omedelbart stopp för alla former av tortyr och misshandel av fångar. Parlamentet fördömer praxisen att neka fångar möjlighet till telefonsamtal och besök av anhöriga. Parlamentet uttrycker allvarlig oro över att de frihetsberövade personerna inte kan få tillgång till juridiskt ombud under förhör. Parlamentet uppmanar Irans regering att behandla fångar med vederbörlig respekt som människor med inneboende värdighet och värde. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet beklagar djupt bristen på framsteg i fallen med personer som är medborgare i både EU och Iran och som sitter frihetsberövade i Iran, däribland den dödsdömde Ahmadreza Djalali som felaktigt anklagats för spionage. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet fördömer med kraft de iranska myndigheternas ökande användning av dödsstraffet under de senaste åren och beklagar djupt den oroväckande upptrappningen när det gäller användningen av dödsstraffet mot demonstranter, dissidenter och personer som tillhör minoritetsgrupper. Parlamentet upprepar sin uppmaning till Irans regering att införa ett omedelbart moratorium för användningen av dödsstraffet som ett steg mot dess avskaffande och att ändra alla dödsdomar. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar de iranska myndigheterna att tillåta besök av alla särskilda förfaranden vid FN:s människorättsråd, och framför allt att se till att FN:s särskilda rapportör för människorättssituationen i Islamiska republiken Iran tillåts resa in i landet. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar FN, i synnerhet dess råd för mänskliga rättigheter, att utan dröjsmål inleda en omfattande utredning av de händelser som ägt rum under de senaste veckorna, under ledning av FN:s särskilda rapportör om människorättssituationen i Islamiska republiken Iran. Parlamentet uppmanar FN:s råd för mänskliga rättigheter att inrätta en internationell mekanism för utredning och ansvarsskyldighet rörande den iranska regeringens kränkningar av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att använda alla kontakter med de iranska myndigheterna för att kräva ett omedelbart slut på de våldsamma tillslagen mot protesterna och ett ovillkorligt frigivande av alla som gripits för att de utövat sin rätt till yttrandefrihet, föreningsfrihet och frihet att delta i fredliga sammankomster, och att begära en oberoende utredning av Mahsa Jina Aminis och dussintals demonstranters död samt kräva ett återställande av tillgången till internet och kommunikationskanaler och uppmuntra till ett avskaffande av slöjtvånget för kvinnor. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att i enlighet med Eurojusts nya regler lagra, bevara och dela med sig av tillgängligt bevismaterial som kan bidra till utredningar, och även samarbeta med Internationella brottmålsdomstolen och stödja dess arbete. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar rådet för utrikesfrågor att lägga till iranska tjänstemän, däribland alla som är knutna till moralpolisen, som befunnits vara delaktiga i eller ansvariga för Mahsa Jina Aminis död och våld mot demonstranter, på EU:s förteckning över personer mot vilka restriktiva åtgärder har införts i samband med allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Iran. Parlamentet upprepar att sanktionerna mot ledarna inom Islamiska revolutionsgardet inte får hävas. Parlamentet välkomnar rådets antagande av EU:s globala system för sanktioner avseende mänskliga rättigheter som ett viktigt instrument för EU för att bestraffa personer som kränker de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar EU, däribland vice ordföranden/den höga representanten, att fortsätta att ta upp människorättsfrågor med de iranska myndigheterna i bilaterala och multilaterala forum, och att utnyttja alla planerade kontakter med de iranska myndigheterna i detta syfte, särskilt inom ramen för den politiska högnivådialogen mellan EU och Iran. Parlamentet bekräftar på nytt att respekt för de mänskliga rättigheterna är en central del i utvecklingen av förbindelserna mellan EU och Iran, |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmuntrar stark samordning mellan EU-ambassader med ackreditering i Teheran. Parlamentet uppmanar med kraft alla medlemsstater med diplomatisk närvaro i Teheran att använda sig av de mekanismer som anges i EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare för att stödja och skydda dessa personer, särskilt kvinnorättsförsvarare och personer som är medborgare i både EU och Iran, bland annat genom nödbidrag inom ramen för instrumentet för grannskapet, utveckling och internationellt samarbete – Europa i världen och det europeiska initiativet för demokrati, samt genom nödvisum, offentliga uttalanden, övervakning av rättegångar och fängelsebesök. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att strikt i enlighet med principerna om nödvändighet och proportionalitet överväga att göra det möjligt för EU-baserade kommunikationsleverantörer att erbjuda människor i Iran verktyg, däribland videokonferenser, plattformar för e-lärande, webbkartor och molntjänster, för att se till att de har tillgång till de verktyg och plattformar på nätet som de behöver för att utöva sina mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uttrycker oro över reaktionära islamistiska sammanslutningars fortsatta lobbyverksamhet i EU-institutionerna, vilket kan utgöra utländsk inblandning i våra demokratier. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, den islamiska rådgivande församlingen, Islamiska republiken Irans regering, den högste ledarens kansli i Islamiska republiken Iran och Mahsa Jina Aminis anhöriga. |
| --- | --- |

24.

---

| 14.4.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 132/94 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 132/94

---

P9_TA(2022)0353

Rysslands upptrappning av sitt anfallskrig mot Ukraina

Europaparlamentets resolution av den 6 oktober 2022 om Rysslands upptrappning av sitt anfallskrig mot Ukraina (2022/2851(RSP))

(2023/C 132/12)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Ukraina och Ryssland, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Ukraina och Ryssland,

| — | med beaktande av FN-stadgan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN-stadgan,

| — | med beaktande av Helsingforsavtalets slutakt från 1975, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Helsingforsavtalets slutakt från 1975,

| — | med beaktande av uttalandena av den 30 september 2022 från Europeiska rådets medlemmar och G7-ländernas utrikesministrar om Ukraina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena av den 30 september 2022 från Europeiska rådets medlemmar och G7-ländernas utrikesministrar om Ukraina,

| — | med beaktande av uttalandet av den 28 september 2022 från den höga representanten på Europeiska unionens vägnar om de olagliga skenomröstningar som Ryssland genomfört i regionerna Donetsk, Cherson, Luhansk och Zaporizjzja, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 28 september 2022 från den höga representanten på Europeiska unionens vägnar om de olagliga skenomröstningar som Ryssland genomfört i regionerna Donetsk, Cherson, Luhansk och Zaporizjzja,

| — | med beaktande av pressmeddelandet av den 28 september 2022 från kommissionens ordförande Ursula von der Leyen om ett nytt paket med restriktiva åtgärder mot Ryssland och meddelandet av den 30 september 2022 från Europeiska rådets ordförande Charles Michel om Rysslands olagliga annektering av ukrainska regioner, |
| --- | --- |

—

med beaktande av pressmeddelandet av den 28 september 2022 från kommissionens ordförande Ursula von der Leyen om ett nytt paket med restriktiva åtgärder mot Ryssland och meddelandet av den 30 september 2022 från Europeiska rådets ordförande Charles Michel om Rysslands olagliga annektering av ukrainska regioner,

| — | med beaktande av uttalandena från den höga representanten på Europeiska unionens vägnar av den 22 september 2022 om Rysslands anfallskrig mot Ukraina och av den 28 september 2022 om gasläckorna på Nord Stream-ledningarna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena från den höga representanten på Europeiska unionens vägnar av den 22 september 2022 om Rysslands anfallskrig mot Ukraina och av den 28 september 2022 om gasläckorna på Nord Stream-ledningarna,

| — | med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Enligt FN-stadgan och folkrättens principer åtnjuter alla stater suverän likställdhet och måste i sina internationella förbindelser avhålla sig från hot om eller bruk av våld mot någon stats territoriella integritet eller politiska oberoende. Varje annektering av en stats territorium av en annan stat till följd av hot om eller användning av våld utgör en överträdelse av FN-stadgan och folkrättens principer. Denna princip bekräftades nyligen av FN:s generalsekreterare António Guterres. |
| --- | --- |

A.

Enligt FN-stadgan och folkrättens principer åtnjuter alla stater suverän likställdhet och måste i sina internationella förbindelser avhålla sig från hot om eller bruk av våld mot någon stats territoriella integritet eller politiska oberoende. Varje annektering av en stats territorium av en annan stat till följd av hot om eller användning av våld utgör en överträdelse av FN-stadgan och folkrättens principer. Denna princip bekräftades nyligen av FN:s generalsekreterare António Guterres.

| B. | Som ständig medlem av FN:s säkerhetsråd har Ryska federationen ett särskilt ansvar för att upprätthålla fred och säkerhet i världen, men har gång på gång brutit mot FN-stadgans principer genom sina aggressiva handlingar mot Ukrainas suveränitet, oberoende och territoriella integritet, och har öppet trotsat det internationella samfundet genom att tillkännage sina olagliga handlingar i strid med FN-stadgan under FN:s generalförsamlings sessioner. |
| --- | --- |

B.

Som ständig medlem av FN:s säkerhetsråd har Ryska federationen ett särskilt ansvar för att upprätthålla fred och säkerhet i världen, men har gång på gång brutit mot FN-stadgans principer genom sina aggressiva handlingar mot Ukrainas suveränitet, oberoende och territoriella integritet, och har öppet trotsat det internationella samfundet genom att tillkännage sina olagliga handlingar i strid med FN-stadgan under FN:s generalförsamlings sessioner.

| C. | Ryska federationen har fortsatt sitt olagliga, oprovocerade och oberättigade anfallskrig mot Ukraina under de senaste månaderna. En framgångsrik ukrainsk kontraoffensiv som inleddes i början av september 2022 ledde till att Ryssland förlorade en betydande del av de territorier som landet hade ockuperat i den ukrainska Charkivregionen och andra regioner i östra och södra Ukraina. I samband med denna befrielse upptäcktes nya bevis för de allvarliga människorättskränkningar och krigsförbrytelser som begåtts av ryska styrkor och deras proxyaktörer, såsom massgravar med mer än 440 kroppar i Izium. |
| --- | --- |

C.

Ryska federationen har fortsatt sitt olagliga, oprovocerade och oberättigade anfallskrig mot Ukraina under de senaste månaderna. En framgångsrik ukrainsk kontraoffensiv som inleddes i början av september 2022 ledde till att Ryssland förlorade en betydande del av de territorier som landet hade ockuperat i den ukrainska Charkivregionen och andra regioner i östra och södra Ukraina. I samband med denna befrielse upptäcktes nya bevis för de allvarliga människorättskränkningar och krigsförbrytelser som begåtts av ryska styrkor och deras proxyaktörer, såsom massgravar med mer än 440 kroppar i Izium.

| D. | Tusentals civila har redan mördats och många fler torterats, trakasserats, utsatts för sexuella övergrepp, kidnappats eller tvångsförflyttats. Detta omänskliga beteende från de ryska styrkornas och deras proxyaktörers sida strider helt mot internationell humanitär rätt. |
| --- | --- |

D.

Tusentals civila har redan mördats och många fler torterats, trakasserats, utsatts för sexuella övergrepp, kidnappats eller tvångsförflyttats. Detta omänskliga beteende från de ryska styrkornas och deras proxyaktörers sida strider helt mot internationell humanitär rätt.

| E. | De ryska styrkorna har förlorat tiotusentals personer som antingen dödats i strid eller försvunnit sedan invasionen inleddes, och fått sin militära utrustning förstörd. |
| --- | --- |

E.

De ryska styrkorna har förlorat tiotusentals personer som antingen dödats i strid eller försvunnit sedan invasionen inleddes, och fått sin militära utrustning förstörd.

| F. | Det internationella samfundet fortsätter att stödja Ukraina med modern utrustning, ammunition, utbildning och utbyte av underrättelser, och den senaste stödinsatsen var den amerikanska kongressens nyligen antagna lagförslag som kommer att ge mer än 12,3 miljarder US-dollar i bistånd. |
| --- | --- |

F.

Det internationella samfundet fortsätter att stödja Ukraina med modern utrustning, ammunition, utbildning och utbyte av underrättelser, och den senaste stödinsatsen var den amerikanska kongressens nyligen antagna lagförslag som kommer att ge mer än 12,3 miljarder US-dollar i bistånd.

| G. | Enligt ukrainska regeringstjänstemän behöver den ukrainska armén moderna huvudstridsvagnar, fler yta-till-luft-system och yta-till-yta-system, pansarvagnar samt fler utbildningscentrer och ytterligare bidrag i form av ammunition. |
| --- | --- |

G.

Enligt ukrainska regeringstjänstemän behöver den ukrainska armén moderna huvudstridsvagnar, fler yta-till-luft-system och yta-till-yta-system, pansarvagnar samt fler utbildningscentrer och ytterligare bidrag i form av ammunition.

| H. | Den 9–11 september 2022 hölls regionala och lokala val i Ryssland och även i den olagligt annekterade ukrainska autonoma republiken Krim och staden Sevastopol, vilka EU inte erkänner. |
| --- | --- |

H.

Den 9–11 september 2022 hölls regionala och lokala val i Ryssland och även i den olagligt annekterade ukrainska autonoma republiken Krim och staden Sevastopol, vilka EU inte erkänner.

| I. | Dessa hastigt anordnade skenfolkomröstningar ägde rum den 23–27 september 2022 i de delvis ryskockuperade territorierna i Ukraina i oblasterna Donetsk, Cherson, Luhansk och Zaporizjzja och bland tvångsförflyttade ukrainare i Ryssland, och de ryska myndigheterna kungjorde på förhand fastställda och orealistiskt höga procentsatser för valdeltagandet och stödet för Rysslands annektering. Röstningsförfarandet innebar systematiska kränkningar av de mänskliga rättigheterna och hot, särskilt i form av beväpnade ryska soldaters närvaro. Skenfolkomröstningarna var en upprepning av den folkomröstning som Ryssland anordnade i Krim efter det att landet ockuperade halvön i början av 2014. Ryssland tillkännagav den formella olagliga annekteringen av dessa territorier den 30 september 2022, vilket följdes av ett enhälligt godkännande av statsduman och federationsrådet. |
| --- | --- |

I.

Dessa hastigt anordnade skenfolkomröstningar ägde rum den 23–27 september 2022 i de delvis ryskockuperade territorierna i Ukraina i oblasterna Donetsk, Cherson, Luhansk och Zaporizjzja och bland tvångsförflyttade ukrainare i Ryssland, och de ryska myndigheterna kungjorde på förhand fastställda och orealistiskt höga procentsatser för valdeltagandet och stödet för Rysslands annektering. Röstningsförfarandet innebar systematiska kränkningar av de mänskliga rättigheterna och hot, särskilt i form av beväpnade ryska soldaters närvaro. Skenfolkomröstningarna var en upprepning av den folkomröstning som Ryssland anordnade i Krim efter det att landet ockuperade halvön i början av 2014. Ryssland tillkännagav den formella olagliga annekteringen av dessa territorier den 30 september 2022, vilket följdes av ett enhälligt godkännande av statsduman och federationsrådet.

| J. | Den 21 september 2022 tillkännagav Vladimir Putin Rysslands första mobilisering sedan andra världskriget. Enligt medierapporter berör mobiliseringen mellan 300 000 och 1,2 miljoner militära reservister som kallas in till de väpnade styrkorna. I motsats till det officiella tillkännagivandet om att myndigheterna skulle värva medborgare som nyligen hade tjänstgjort i armén och hade stridserfarenhet, tyder rapporter på att vissa personer utan någon militär erfarenhet också håller på att värvas, särskilt från fattigare och avlägsna regioner och etniska minoriteter, och att människor håller på att värvas som en repressiv åtgärd, såsom i det ockuperade Krim, där över 1 500 krimtatarer inkallas. Det finns också rapporter om tvångsmobilisering från de nyligen olagligt annekterade oblasterna i Ukraina. Det finns rapporter om att nyrekryterade soldater nästan omedelbart skickas till fronten. |
| --- | --- |

J.

Den 21 september 2022 tillkännagav Vladimir Putin Rysslands första mobilisering sedan andra världskriget. Enligt medierapporter berör mobiliseringen mellan 300 000 och 1,2 miljoner militära reservister som kallas in till de väpnade styrkorna. I motsats till det officiella tillkännagivandet om att myndigheterna skulle värva medborgare som nyligen hade tjänstgjort i armén och hade stridserfarenhet, tyder rapporter på att vissa personer utan någon militär erfarenhet också håller på att värvas, särskilt från fattigare och avlägsna regioner och etniska minoriteter, och att människor håller på att värvas som en repressiv åtgärd, såsom i det ockuperade Krim, där över 1 500 krimtatarer inkallas. Det finns också rapporter om tvångsmobilisering från de nyligen olagligt annekterade oblasterna i Ukraina. Det finns rapporter om att nyrekryterade soldater nästan omedelbart skickas till fronten.

| K. | Tillkännagivandet av Rysslands mobilisering har lett till protester, och de ryska myndigheterna har hittills gripit över 2 400 demonstranter. Sedan tillkännagivandet av mobiliseringen har hundratusentals ryssar flytt från Ryssland för att undvika att bli inkallade. De ryska myndigheterna har inrättat värvningsenheter vid flera gränsövergångsställen för att kunna ta fram inkallelseorder på plats och avskräcka medborgare från att lämna landet. |
| --- | --- |

K.

Tillkännagivandet av Rysslands mobilisering har lett till protester, och de ryska myndigheterna har hittills gripit över 2 400 demonstranter. Sedan tillkännagivandet av mobiliseringen har hundratusentals ryssar flytt från Ryssland för att undvika att bli inkallade. De ryska myndigheterna har inrättat värvningsenheter vid flera gränsövergångsställen för att kunna ta fram inkallelseorder på plats och avskräcka medborgare från att lämna landet.

| L. | Ryska styrkor fortsätter att ockupera kärnkraftverket Zaporizjzja (ZNPP). Ihor Murasjov, generaldirektör för ZNPP, fördes bort av ryska styrkor den 30 september 2022 och släpptes senare. ZNPP är Europas största kärnkraftverk och dess sista reaktor stängdes ned i början av september 2022 på grund av strider i och kring anläggningen. Risken för en kärnkraftskatastrof kvarstår dock. |
| --- | --- |

L.

Ryska styrkor fortsätter att ockupera kärnkraftverket Zaporizjzja (ZNPP). Ihor Murasjov, generaldirektör för ZNPP, fördes bort av ryska styrkor den 30 september 2022 och släpptes senare. ZNPP är Europas största kärnkraftverk och dess sista reaktor stängdes ned i början av september 2022 på grund av strider i och kring anläggningen. Risken för en kärnkraftskatastrof kvarstår dock.

| M. | I ett tv-sänt tal den 21 september 2022 varnade Vladimir Putin för att Ryssland, om landets territoriella integritet hotas – och menade då de olagligt annekterade territorierna i Ukraina – säkerligen skulle ”använda alla tillgängliga medel för att skydda Ryssland och vårt folk.” Orden ”alla tillgängliga medel” är tunt förtäckt utpressning med kärnvapen. |
| --- | --- |

M.

I ett tv-sänt tal den 21 september 2022 varnade Vladimir Putin för att Ryssland, om landets territoriella integritet hotas – och menade då de olagligt annekterade territorierna i Ukraina – säkerligen skulle ”använda alla tillgängliga medel för att skydda Ryssland och vårt folk.” Orden ”alla tillgängliga medel” är tunt förtäckt utpressning med kärnvapen.

| N. | Den 26 och 27 september 2022 observerades en dramatisk minskning av trycket i gasledningarna Nord Stream 1 och 2 på grund av läckor som misstänktes vara resultatet av avsiktliga undervattensexplosioner som troligtvis orkestrerats av en statlig aktör. Även om den exakta volymen metan som släppts ut i atmosfären är svår att mäta är mängden sannolikt betydande och kommer att ha en negativ inverkan på miljön. |
| --- | --- |

N.

Den 26 och 27 september 2022 observerades en dramatisk minskning av trycket i gasledningarna Nord Stream 1 och 2 på grund av läckor som misstänktes vara resultatet av avsiktliga undervattensexplosioner som troligtvis orkestrerats av en statlig aktör. Även om den exakta volymen metan som släppts ut i atmosfären är svår att mäta är mängden sannolikt betydande och kommer att ha en negativ inverkan på miljön.

| O. | Den 30 september 2022 meddelade president Volodymyr Zelenskyj att Ukraina officiellt hade ansökt om medlemskap i Nordatlantiska fördragsorganisationen (Nato). |
| --- | --- |

O.

Den 30 september 2022 meddelade president Volodymyr Zelenskyj att Ukraina officiellt hade ansökt om medlemskap i Nordatlantiska fördragsorganisationen (Nato).

| 1. | Europaparlamentet påminner om Europeiska unionens orubbliga stöd för Ukraina och för landets suveränitet, självständighet och territoriella integritet inom internationellt erkända gränser. Parlamentet fördömer i starkast möjliga ordalag Rysslands oberättigade, oprovocerade och olagliga anfallskrig mot Ukraina. Parlamentet påminner om att Ryssland bär fullt ansvar för kriget och att landet omedelbart måste stoppa kriget och dra tillbaka alla sina styrkor och proxystyrkor från alla internationellt territorier som tillhör Ukraina. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet lovordar det stora modet hos det ukrainska folket, som gör enorma uppoffringar för att försvara sitt land och europeiska värden, såsom frihet, värdighet och demokrati. Parlamentet påminner om Ukrainas legitima rätt, i enlighet med artikel 51 i FN-stadgan, att försvara sig mot Rysslands anfallskrig för att återfå fullständig kontroll över hela sitt territorium inom landets internationellt erkända gränser. Parlamentet lovordar de ukrainska väpnade styrkornas mod och deras mycket effektiva insatser både på fältet och ur moralisk synvinkel, och erkänner deras betydande bidrag till den europeiska säkerheten. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar alla länder och internationella organisationer att otvetydigt fördöma Rysslands anfallskrig och landets försök att med våld och genom skenfolkomröstningar tillskansa sig territorium. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att aktivt samarbeta med de många regeringar som har antagit en neutral ståndpunkt om Rysslands aggression mot Ukraina, i syfte att bygga upp ett starkt internationellt motstånd mot alla ändringar av Ukrainas gränser med våld och försvara folkrätten. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet fördömer skarpt de massiva och allvarliga människorättskränkningar och krigsförbrytelser som begåtts av ryska väpnade styrkor, proxyaktörer och de ockupationsmyndigheter som Ryssland inrättat i Ukraina. Parlamentet insisterar på att ansvariga regeringstjänstemän och militära ledare samt förövare av krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten, inbegripet folkmord, måste ställas till svars. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och andra länder som stöder Ukraina att kraftigt öka sitt militära bistånd, särskilt i de områden där den ukrainska regeringen begär det, för att Ukraina ska kunna återfå full kontroll över hela sitt internationellt erkända territorium och framgångsrikt försvara sig mot ytterligare angrepp från Rysslands sida. Parlamentet begär att möjligheten till en lån-leasing-baserad militär biståndsfacilitet för Ukraina övervägs. Parlamentet uppmanar framför allt tvekande medlemsstater att tillhandahålla sin skäliga andel av det militära bistånd som behövs för att bidra till att förkorta kriget. Parlamentet påminner om att tveksamhet bland dem som stöder Ukraina endast förlänger kriget och skördar oskyldiga ukrainares liv. Parlamentet vädjar till EU:s ledare att skapa varaktig enighet mellan medlemsstaterna och likasinnade länder att fullt ut och villkorslöst stödja Ukraina mot det ryska anfallskriget. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att samordna vapenleveranserna genom Europeiska utrikestjänstens clearing house-mekanism, inbegripet ett EU-initiativ för leverans av avancerade vapensystem såsom Leopard-stridsvagnar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att omedelbart börja utbilda ukrainska soldater i detta avseende. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet fördömer otvetydigt de skenfolkomröstningar som genomfördes under vapenhot för att annektera de ockuperade oblasterna Donetsk, Cherson, Luhansk och Zaporizjzja såsom olagliga och illegitima. Parlamentet påminner om att folkomröstningarna genomfördes i strid med FN-stadgan och folkrätten. Parlamentet förkastar och erkänner inte de påhittade resultaten av folkomröstningarna och det efterföljande införlivandet av dessa territorier i Ryssland. Parlamentet betraktar resultaten som helt ogiltiga. Parlamentet anser att den aviserade annekteringen utgör en farlig och oansvarig upptrappning och en flagrant kränkning av folkrätten och FN-stadgan som garanterar internationell fred, säkerhet, territoriell integritet och alla staters suveränitet, och att detta inte kan och inte kommer att lämnas obesvarat av det internationella samfundet. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet fördömer det ryska presidentdekretet av den 29 september 2022 om erkännande av ”självständigheten” för de ukrainska oblasterna Cherson och Zaporizjzja samt de olagliga fördrag om integration i Ryska federationen som undertecknades den 30 september 2022. Parlamentet uttrycker sitt orubbliga stöd för EU:s politik att inte erkänna Rysslands olagliga handlingar mot Ukraina, inbegripet annektering, och uppmanar därför rådet att anta ytterligare stränga sanktioner som svar på dessa handlingar. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag till ett åttonde sanktionspaket mot Ryssland. Parlamentet uppmanar alla medlemsstater att snabbt godkänna sanktionspaketet, undvika förseningar till följd av egenintresse och grundligt genomföra sanktionerna. Parlamentet begär att sanktionerna utvidgas till att omfatta nya områden, bland annat att Gazprombank, Alfa Bank, Rosbank, Tinkoff Bank, Sankt Petersburg Bank, den ryska regionala utvecklingsbanken RRDB och Far Eastern Bank utestängs från Swift, samtidigt som sanktionerna mot kryptotillgångar och kryptovalutor skärps ytterligare. Parlamentet uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att upprätthålla EU:s enighet och öka trycket på Kreml, bland annat genom ytterligare sanktionspaket, inbegripet ett exportförbud för högteknologiska produkter och strategiska varor och andra sanktioner som syftar till att strategiskt försvaga den ryska ekonomin och den industriella basen, särskilt det militärindustriella komplexet. Parlamentet stöder antagandet av individuella sanktioner mot personer och enheter som är direkt inblandade i tvångsdeporteringen och adoptionen av ukrainska barn och i anordnandet och övervakningen av de olagliga skenfolkomröstningarna samt mot alla medlemmar av dumapartierna som innehar ämbeten i valda parlament på alla nivåer, även på regional och kommunal nivå. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att aktivt förebygga, utreda och lagföra varje kringgående av sanktionerna. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlagstiftarna att arbeta snabbt för att fullborda den rättsliga ordningen för förverkande av tillgångar som frysts genom sanktionerna. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet upprepar sitt krav på ett omedelbart och fullständigt embargo mot import från Ryssland av fossila bränslen och uran, och på att gasledningarna Nord Stream 1 och 2 helt ska tas ur bruk, i syfte att stoppa finansieringen av Putins krigsmaskin med EU-pengar. Parlamentet kräver ytterligare förbud mot inköp, import eller transport av titan, aluminium, koppar, nickel, palladium, rodium samt råa och slipade diamanter som härrör från Ryssland eller forslas genom Ryssland till EU, och import av järn- och stålprodukter som har sitt ursprung i Ryssland eller som exporteras från Ryssland, inbegripet järnmalm och halvfabrikat, i syfte att minska Rysslands inkomster. Parlamentet begär att Rysslands tillgång till grundläggande industriella resurser, tekniker och tjänster ska minimeras, särskilt sådana som behövs av den militära industrin i den angripande staten. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet varnar Aleksandr Lukasjenkos regim för att hjälpa Ryssland i dess anfallskrig mot Ukraina, bland annat när det gäller mobiliseringsinsatserna och mottagandet av värnpliktiga på belarusiskt territorium. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att inkludera Belarus i den nya vågen av sanktioner i förbindelse med mobiliseringen. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet fördömer mobiliseringen i Ryssland och begär ett omedelbart slut på ofrivilliga värvningar. Parlamentet fördömer de åtgärder som tvingar invånarna i de ockuperade territorierna i Ukraina att tjänstgöra i Rysslands väpnade styrkor eller hjälptrupper, vilket är förbjudet enligt den fjärde Genèvekonventionen. Parlamentet vädjar till alla ryska medborgare att vägra dras in i detta krig, som strider mot folkrätten och därför fördömdes av flertalet länder, och som endast utkämpas för att hävda en icke-demokratisk kleptokratisk regim i Ryssland och som i slutändan kommer att förstöra den ryska ekonomin och det ryska folkets utsikter till en säker och välmående framtid. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att utfärda humanitära visum till ryska medborgare i behov av skydd, såsom de som utsätts för politisk förföljelse. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullt ut genomföra kommissionens riktlinjer om allmänt utfärdande av viseringar för ryska sökande och kontroller av ryska medborgare vid de yttre gränserna, i full överensstämmelse med EU-rätten och folkrätten, och att se till att varje asylansökan från bland annat oliktänkande, desertörer, värnpliktsvägrare och aktivister behandlas individuellt, med beaktande av värdmedlemsstatens säkerhetssituation och i enlighet med EU:s asylregelverk. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att noga övervaka situationen när det gäller ryska viseringar. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, utrikestjänsten och medlemsstaterna att öka stödet till länder i Sydkaukasien och Centralasien som tar emot ett betydande antal migranter, särskilt Georgien, Kazakstan, Uzbekistan, Armenien och Kirgizistan, för att upprätthålla stabiliteten i dessa regioner. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet fördömer det ryska presidentdekretet av den 5 oktober 2022 varigenom Zaporizjzja NPP utsågs till ”federal egendom” och den ryska regeringen instruerades att överta kontrollen över det. Europaparlamentet kräver att rysk militär personal omedelbart dras tillbaka från och runt ZNPP och att det inrättas en demilitariserad zon runt anläggningen. Parlamentet påminner om att striderna kring anläggningen kan leda till en stor katastrof med oförutsebara konsekvenser. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet fördömer de senaste ryska kärnvapenhoten som oansvariga och farliga. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och internationella partner att förbereda en snabb och beslutsam reaktion om Ryssland skulle genomföra en kärnvapenattack mot Ukraina. Parlamentet uppmanar Ryssland att omedelbart upphöra med sina hot om en kärnvapenupptrappning, med tanke på de globala konsekvenserna av en eventuell kärnkatastrof för människors liv och miljön under de kommande årtiondena. Parlamentet påminner om att alla försök från Rysslands sida att betrakta attacker mot ockuperade territorier som en attack mot Ryssland och därmed som grund för en kärnvapenattack är olagliga och grundlösa och inte kommer att avskräcka Europeiska unionen från att ge ytterligare bistånd till Ukraina i dess självförsvar. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, utrikestjänsten och medlemsstaterna att öka stödet till och samarbetet med det civila samhället och de fria medierna i Ukraina och Ryssland. Parlamentet betonar att Ukrainas motståndskraft och kapacitet att stå emot det ryska anfallskriget kräver ökat fokus och stöd till humanitära aktörer i Ukraina, inbegripet ett särskilt fokus på dem som stöder kvinnor. Parlamentet uppmanar kommissionen, utrikestjänsten och medlemsstaterna att fortsätta att tillhandahålla tillfälligt skydd i EU för dem som flyr kriget och att hjälpa till med utfärdandet av tillfälliga resehandlingar som gör det möjligt för ukrainska medborgare som sitter fast i Ryssland utan identitets- eller resehandlingar att lämna landet om de så önskar. Parlamentet fördömer de systematiska försöken från den ryska sidan att bromsa ukrainska flyktingars inresa till EU vid Estlands och Lettlands gränser, vilket snart skulle kunna leda till en allvarlig humanitär kris. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och deras gränskontroller att inte hindra sådana flyktingar från att komma in i EU. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att verka för ett omfattande återhämtningspaket för Ukraina, som bör inriktas på landets omedelbara, medellångsiktiga och långsiktiga bistånd, återuppbyggnad och återhämtning och ytterligare bidra till att stärka ekonomins tillväxt, med början omedelbart när så är lämpligt. Parlamentet påminner om att återhämtningspaketet bör ledas gemensamt av EU, internationella finansinstitutioner och likasinnade partner. Parlamentet begär att återhämtningspaketet ska stödjas av den EU-budgetkapacitet som behövs. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uttrycker sin uppskattning för de ryska medborgare som fördömer kriget. Parlamentet fördömer de ryska myndigheternas gripande av tusentals fredliga demonstranter och kräver att de friges omedelbart. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, utrikestjänsten och medlemsstaterna att börja fundera över hur man kan samarbeta med Ryssland i framtiden och hur man kan bistå Ryssland i en framgångsrik övergång från en auktoritär regim till ett demokratiskt land som avstår från revisionistisk och imperialistisk politik. Parlamentet anser att ett första steg skulle vara att EU-institutionerna samarbetar med ryska demokratiska ledare och det civila samhället och mobiliserar stöd för deras agenda för ett demokratiskt Ryssland. Parlamentet stöder inrättandet av ett demokratinav för Ryssland, med Europaparlamentet som värd. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet påminner om att undervattensexplosionen vid Nord Stream-ledningarna ägde rum när den nya Baltic Pipe, som förbinder Norge med Polen via Danmark, invigdes. Parlamentet anser att undervattensexplosionerna vid Nord Stream-ledningarna inte är en slump och spekulationen ökar om att de var resultatet av en samordnad och avsiktlig handling från en statlig aktör. Parlamentet anser att explosionerna i Nord Stream-ledningarna visar hur farlig politiken med ett ökat beroende av ryska fossila bränslen var och att användningen av energi som vapen har nått en ny nivå. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att stärka och prioritera skyddet av kritisk europeisk infrastruktur, inbegripet offshore-ledningar och -kablar, och att öka dess motståndskraft mot yttre angrepp och ytterligare stödja motståndskraften hos EU:s partner i Östeuropa och på västra Balkan. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra en undersökning av sabotaget av Nord Stream-gasledningarna. Parlamentet anser att de avsiktliga undervattensexplosionerna utgör en miljöattack mot EU. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att samarbeta med internationella organ för att samla in bevis och stödja Internationella brottmålsdomstolens utredning av krigsförbrytelser som begåtts på Ukrainas territorium sedan den 20 februari 2014. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet efterlyser inrättandet av en särskild internationell domstol för aggressionsbrott som begåtts mot Ukraina, där Putin och alla ryska civila och militära tjänstemän och deras proxyaktörer som är ansvariga för att planera, inleda och föra kriget i Ukraina skulle åtalas. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet fördömer Rysslands flerdimensionella strategi att skapa, förstärka och sprida falska och snedvridna narrativ och den nyimperialistiska ideologin ”russkij mir” runt om i världen. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att bestraffa de ryska enheter, enskilda individer och andra proxyaktörer som sprider rysk desinformation och att vidta ytterligare åtgärder för att hantera Rysslands användning av information som vapen. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, Europarådet, Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa, kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, FN:s flyktingkommissariat, Internationella organisationen för migration, Internationella rödakorskommittén, Internationella brottmålsdomstolen, Ukrainas president, regering och parlament, Ryska federationens president, regering och parlament samt de belarusiska myndigheterna. |
| --- | --- |

25.

---

| 14.4.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 132/99 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 132/99

---

P9_TA(2022)0354

Resultatet av kommissionens översyn av handlingsplanen med 15 punkter om handel och hållbar utveckling

Europaparlamentets resolution av den 6 oktober 2022 om resultatet av kommissionens översyn av handlingsplanen med 15 punkter om handel och hållbar utveckling (2022/2692(RSP))

(2023/C 132/13)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens icke-officiella dokument av den 26 februari 2018Feedback and way forward on improving the implementation and enforcement of Trade and Sustainable Development chapters in EU Free Trade Agreements (handlingsplanen med 15 punkter), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens icke-officiella dokument av den 26 februari 2018Feedback and way forward on improving the implementation and enforcement of Trade and Sustainable Development chapters in EU Free Trade Agreements (handlingsplanen med 15 punkter),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 juni 2022Styrkan i handelspartnerskap: tillsammans för grön och rättvis ekonomisk tillväxt (COM(2022)0409) (meddelande om översynen av handel och hållbar utveckling), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 juni 2022Styrkan i handelspartnerskap: tillsammans för grön och rättvis ekonomisk tillväxt (COM(2022)0409) (meddelande om översynen av handel och hållbar utveckling),

| — | med beaktande av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling,

| — | med beaktande av Internationella arbetsorganisationens (ILO) grundläggande konventioner, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella arbetsorganisationens (ILO) grundläggande konventioner,

| — | med beaktande av ILO:s trepartsdeklaration om principer som rör multinationella företag och socialpolitik, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ILO:s trepartsdeklaration om principer som rör multinationella företag och socialpolitik,

| — | med beaktande av FN:s ramkonvention om klimatförändringar, inbegripet Parisavtalet från 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s ramkonvention om klimatförändringar, inbegripet Parisavtalet från 2015,

| — | med beaktande av utvärderingsrapporterna från FN:s mellanstatliga panel för klimatförändringar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utvärderingsrapporterna från FN:s mellanstatliga panel för klimatförändringar,

| — | med beaktande av konventionen om biologisk mångfald från 1992 och dess protokoll, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om biologisk mångfald från 1992 och dess protokoll,

| — | med beaktande av konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (Cites) från 1975, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (Cites) från 1975,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019Den europeiska gröna given (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019Den europeiska gröna given (COM(2019)0640),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 – Ge naturen större plats i våra liv (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 – Ge naturen större plats i våra liv (COM(2020)0380),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 februari 2022 om anständigt arbete i världen för en global rättvis omställning och en hållbar återhämtning (COM(2022)0066), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 februari 2022 om anständigt arbete i världen för en global rättvis omställning och en hållbar återhämtning (COM(2022)0066),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020Från jord till bord-strategin – för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020Från jord till bord-strategin – för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem (COM(2020)0381),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 november 2020 om översynen av EU:s handelspolitik (1) och kommissionens meddelande av den 18 februari 2021Översyn av handelspolitiken – En öppen, hållbar och bestämd handelspolitik (COM(2021)0066), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 november 2020 om översynen av EU:s handelspolitik (1) och kommissionens meddelande av den 18 februari 2021Översyn av handelspolitiken – En öppen, hållbar och bestämd handelspolitik (COM(2021)0066),

| — | med beaktande av frågan av den 16 januari 2018 från utskottet för internationell handel till kommissionen om kapitlen om handel och hållbar utveckling i EU:s handelsavtal (O-000098/2017 – B8-0617/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan av den 16 januari 2018 från utskottet för internationell handel till kommissionen om kapitlen om handel och hållbar utveckling i EU:s handelsavtal (O-000098/2017 – B8-0617/2017),

| — | med beaktande av Nederländernas och Frankrikes icke-officiella dokument av den 8 maj 2020 om handel, socioekonomiska effekter och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

—

med beaktande av Nederländernas och Frankrikes icke-officiella dokument av den 8 maj 2020 om handel, socioekonomiska effekter och hållbar utveckling.

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 februari 2022 om mänskliga rättigheter och demokrati i världen och Europeiska unionens politik på området – årsrapport 2021 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 februari 2022 om mänskliga rättigheter och demokrati i världen och Europeiska unionens politik på området – årsrapport 2021 (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2018 om jämställdhet i EU:s handelsavtal (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2018 om jämställdhet i EU:s handelsavtal (3),

| — | med beaktande av EU:s tredje handlingsplan för jämställdhet, som offentliggjordes den 25 november 2020 (JOIN(2020)0017), och av parlamentets resolution av den 10 mars 2022 om denna handlingsplan (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s tredje handlingsplan för jämställdhet, som offentliggjordes den 25 november 2020 (JOIN(2020)0017), och av parlamentets resolution av den 10 mars 2022 om denna handlingsplan (4),

| — | med beaktande av kommissionens årsrapporter om genomförandet och efterlevnaden av EU:s handelsavtal, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens årsrapporter om genomförandet och efterlevnaden av EU:s handelsavtal,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 20 oktober 2021Nästa generations handel och hållbar utveckling – översyn av handlingsplanen med 15 punkter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 20 oktober 2021Nästa generations handel och hållbar utveckling – översyn av handlingsplanen med 15 punkter,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs icke-officiella dokument från oktober 2021 Strengthening and Improving the Functioning of EU Trade Domestic Advisory Groups, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs icke-officiella dokument från oktober 2021 Strengthening and Improving the Functioning of EU Trade Domestic Advisory Groups,

| — | med beaktande av ILO:s och kommissionens handbok om bedömning av arbetsrättsliga bestämmelser i handels- och investeringsarrangemang, som offentliggjordes 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ILO:s och kommissionens handbok om bedömning av arbetsrättsliga bestämmelser i handels- och investeringsarrangemang, som offentliggjordes 2017,

| — | med beaktande av handboken om genomförandet av kapitlet om handel och hållbar utveckling i handelsavtalet mellan EU och Ecuador, som offentliggjordes 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av handboken om genomförandet av kapitlet om handel och hållbar utveckling i handelsavtalet mellan EU och Ecuador, som offentliggjordes 2019,

| — | med beaktande av rapporten från maj 2022 om slutresultatet av konferensen om Europas framtid, särskilt förslag 19.4, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från maj 2022 om slutresultatet av konferensen om Europas framtid, särskilt förslag 19.4,

| — | med beaktande av frågan till kommissionen om resultatet av kommissionens översyn av handlingsplanen med 15 punkter om handel och hållbar utveckling (O-000029/2022 – B9-0021/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan till kommissionen om resultatet av kommissionens översyn av handlingsplanen med 15 punkter om handel och hållbar utveckling (O-000029/2022 – B9-0021/2022),

| — | med beaktande av artiklarna 136.5 och 132.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 136.5 och 132.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för internationell handel, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för internationell handel, och av följande skäl:

| A. | EU har åtagit sig att verka för ett öppet och regelbaserat handelssystem som är rättvist, inkluderande och hållbart. EU:s handelspolitik är ett viktigt geoekonomiskt verktyg. En positiv och proaktiv handelsagenda är avgörande för Europas ekonomiska välstånd, konkurrenskraft, innovation och skapandet av nya arbetstillfällen av hög kvalitet. |
| --- | --- |

A.

EU har åtagit sig att verka för ett öppet och regelbaserat handelssystem som är rättvist, inkluderande och hållbart. EU:s handelspolitik är ett viktigt geoekonomiskt verktyg. En positiv och proaktiv handelsagenda är avgörande för Europas ekonomiska välstånd, konkurrenskraft, innovation och skapandet av nya arbetstillfällen av hög kvalitet.

| B. | EU är världens största handelsblock och har en unik möjlighet att samarbeta och samverka globalt och bilateralt med partnerländer för att öka respekten för internationella arbetsnormer och miljöregler genom sin handelspolitik och sina handelsavtal. |
| --- | --- |

B.

EU är världens största handelsblock och har en unik möjlighet att samarbeta och samverka globalt och bilateralt med partnerländer för att öka respekten för internationella arbetsnormer och miljöregler genom sin handelspolitik och sina handelsavtal.

| C. | Alla moderna EU-handelsavtal innehåller kapitel om handel och hållbar utveckling. Sedan 2018 har handlingsplanen med 15 punkter väglett deras genomförande och efterlevnad. Parlamentet har systematiskt efterlyst förbättringar av genomförandet och den faktiska efterlevnaden av kapitlen om handel och hållbar utveckling och en möjlighet att använda sanktioner som en sista utväg. |
| --- | --- |

C.

Alla moderna EU-handelsavtal innehåller kapitel om handel och hållbar utveckling. Sedan 2018 har handlingsplanen med 15 punkter väglett deras genomförande och efterlevnad. Parlamentet har systematiskt efterlyst förbättringar av genomförandet och den faktiska efterlevnaden av kapitlen om handel och hållbar utveckling och en möjlighet att använda sanktioner som en sista utväg.

| D. | I juni 2021 inledde kommissionen en djupgående översyn av handlingsplanen för handel och hållbar utveckling med 15 punkter i syfte att stärka handelsavtalens förmåga som helhet att främja hållbar handel i samarbete med handelspartner. |
| --- | --- |

D.

I juni 2021 inledde kommissionen en djupgående översyn av handlingsplanen för handel och hållbar utveckling med 15 punkter i syfte att stärka handelsavtalens förmåga som helhet att främja hållbar handel i samarbete med handelspartner.

| E. | EU har genom sin handelspolitik och sina yttre åtgärder och tillsammans med parlamentet genom sin lagstiftningsverksamhet och sin parlamentariska diplomati, befäst tanken att de förhållanden under vilka varor och tjänster produceras med hänsyn till mänskliga rättigheter, miljö, arbetsmarknad och social utveckling är av samma betydelse som handeln med dessa varor och tjänster. |
| --- | --- |

E.

EU har genom sin handelspolitik och sina yttre åtgärder och tillsammans med parlamentet genom sin lagstiftningsverksamhet och sin parlamentariska diplomati, befäst tanken att de förhållanden under vilka varor och tjänster produceras med hänsyn till mänskliga rättigheter, miljö, arbetsmarknad och social utveckling är av samma betydelse som handeln med dessa varor och tjänster.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar offentliggörandet av resultatet av översynen av handel och hållbar utveckling. Parlamentet betonar att en omfattande översyn och starkare fokus på genomförande och efterlevnad av kapitlen om handel och hållbar utveckling har varit långvariga krav från parlamentets sida. Parlamentet noterar att kommissionen har identifierat möjligheter till förbättringar inom sex politiska prioriteringar. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse kommissionens avsikt att stärka kapitlen om handel och hållbar utveckling som samarbetsinstrument och att använda tidiga gapanalyser för att identifiera landbaserade genomförandeprioriteringar med deltagande av det civila samhället. Parlamentet noterar att ILO, FN:s miljöprogram och de multilaterala miljöavtalen bör höras i förbindelse med fastställandet av brister i genomförandet. Parlamentet anser att detaljerade tidsbundna färdplaner för genomförandet är ett användbart verktyg för att uppnå önskade resultat. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet upprepar behovet av ett grundligt sonderingsförfarande innan förhandlingarna om ett nytt frihandelsavtal inleds. Parlamentet uppmanar kommissionen att inkludera innehåll som är relevant för kapitlet om handel och hållbar utveckling i detta sonderingsförfarande. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet stöder kommissionens plan att rationalisera hållbarheten i alla frihandelsavtal för att bidra till en koldioxidneutral ekonomi och prioritera marknadstillträde för miljövaror och miljötjänster samt tillgång till råvaror och energiprodukter, som är nödvändiga för att en koldioxidneutral ekonomi ska fungera, förutsatt att de respekterar hållbara metoder och inte skadar mänskliga rättigheter, arbetstagarrättigheter och miljön i tredjeländer och respekterar FN:s princip om fritt, på förhand inhämtat och välinformerat samtycke. Parlamentet kräver omfattande hållbarhetsbedömningar för att kartlägga bestämmelser som går utöver kapitlen om handel och hållbar utveckling, som öppnar möjligheter för eller kan utgöra en utmaning när det gäller att uppnå hållbarhetsmålen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet påminner om att det har begärt en förstärkning av EU-delegationernas roll i övervakningen av genomförandet av åtagandena om handel och hållbar utveckling. Parlamentet kräver tillräckliga ekonomiska och mänskliga resurser till EU:s delegationer för detta ändamål och ett rationaliserat arbete inom kommissionens avdelningar för att säkerställa ett lämpligt engagemang för handelsrelaterade hållbarhetsfrågor, och för samordning och genomförande av kapacitetsuppbyggnadsprogram i syfte att främja hållbar utveckling. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att på bästa sätt utnyttja Team Europe-strategin för att säkerställa samordning och samstämmighet i samarbetet med partnerländer om handelsrelaterade hållbarhetsfrågor. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av funktionen som ansvarig för efterlevnaden av handelsbestämmelserna och den omformade gemensamma kontaktpunkten som viktiga steg för att stärka genomförandet av åtagandena om handel och hållbar utveckling, och påminner om kommissionens åtagande att fästa lika stor vikt vid påstådda överträdelser av bestämmelserna om handel och hållbar utveckling som vid påstådda överträdelser av åtaganden om marknadstillträde. Parlamentet noterar att endast ett klagomål om överträdelser av bestämmelserna om handel och hållbar utveckling hittills har lämnats in via den gemensamma kontaktpunkten. Parlamentet understryker vikten av att inkludera tydliga och exakta åtaganden i framtida kapitel om handel och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet stöder en starkare strukturerad roll för inhemska rådgivande grupper i alla skeden av handelsavtalens livscykel och begär att de ges en övervakande roll när det gäller det konkreta genomförandet av alla frågor som påverkar hållbarheten i frihandelsavtalen, inbegripet övervakningen av färdplaner för genomförandet. Parlamentet kräver tillräckliga ekonomiska resurser och tekniskt stöd till de inhemska rådgivande grupperna så att de kan utföra sina uppgifter på ett korrekt sätt. Parlamentet betonar att parlamentets utskott för internationell handel (INTA) har åtagit sig att hålla en årlig debatt med företrädare för de inhemska rådgivande grupperna. Parlamentet anser att ett närmare utbyte mellan parlamentets övervakningsgrupper och ständiga föredragande, å ena sidan, och de inhemska rådgivande grupperna, å andra sidan, skulle vara av stort värde för båda. Parlamentet begär att fungerande inhemska rådgivande grupper också inrättas i partnerländer och partnerregioner, i linje med rekommendationerna från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och yttrandena från EU:s inhemska rådgivande grupper. Parlamentet uppskattar att de inhemska rådgivande grupperna också kan lämna in kollektiva klagomål och att en EU-baserad klagande kan lägga fram de frågor om handel och hållbar utveckling som förts fram av en enhet som är belägen i ett partnerland. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att det civila samhällets organisationer, vid sidan av de inhemska rådgivande grupperna, också kan lämna in kollektiva klagomål. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet betonar att en ytterligare anpassning av tillämpningen av bestämmelserna om handel och hållbar utveckling till den allmänna mellanstatliga tvistlösningsmekanismen och en utvidgning av efterlevnadsfasen till tvister inom ramen för kapitlen om handel och hållbar utveckling kommer att leda till ett bättre genomförande och verkställande av rekommendationerna i expertpanelens rapporter. Parlamentet anser att de nationellt fastställda bidragen – i egenskap av konkreta åtaganden från parterna i Parisavtalet – bör vara en avgörande faktor vid bedömningen av huruvida en överträdelse av Parisavtalet har ägt rum. Parlamentet begär att skiljemän som ansvarar för sådana tvister ska ha dokumenterad sakkunskap på de relevanta områdena. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet betonar vikten av att genomföra efterhandsbedömningar av de miljömässiga och sociala konsekvenserna av alla bestämmelser i frihandelsavtalen och av en översyn av ändamålsenligheten när det gäller bestämmelserna om handel och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppskattar att parlamentets långvariga uppmaning att använda handelssanktioner som en sista utväg vid fall av allvarliga överträdelser av åtaganden inom handel och hållbar utveckling, närmare bestämt ILO:s grundläggande principer och rättigheter i arbetslivet, och av väsentliga överträdelser av Parisavtalet, ingår i slutdokumentet. Parlamentet hoppas att villkoren kommer att uppfyllas vid den 15:e partskonferensen för konventionen om biologisk mångfald i december 2022 så att konventionen blir verkställbar i enlighet med meddelandet om översynen av handel och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet noterar att kommissionen inte har lagt fram en modell för kapitlet om handel och hållbar utveckling, samtidigt som den erkänner att alla delar i meddelandet om översyn av handel och hållbar utveckling ska utvecklas på ett skräddarsytt sätt beroende på vilken handelspartner det gäller. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet förväntar sig att principerna i resultatet av översynen av handlingsplanen för handel och hållbar utveckling med 15 punkter kommer att återspeglas i alla EU:s handelsavtal under förhandling och framtida handelsavtal som läggs fram för parlamentet för godkännande, samt i moderniseringen av alla gällande frihandelsavtal, med hjälp av de särskilda översynsklausuler som ingår i befintliga avtal eller andra lämpliga förfaranden. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet anser att resultatet av översynen av handel och hållbar utveckling är ett viktigt steg för att säkerställa att handelsavtalen uppfyller parlamentets långvariga krav och det civila samhällets och medborgarnas förväntningar, samtidigt som man garanterar att EU:s handelsavtal förblir förhandlingsbara och attraktiva för partner. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet står fast vid sitt åtagande att kontinuerligt intensifiera det parlamentariska arbetet med att granska åtagandena om handel och hållbar utveckling och deras genomförande under handelsavtalens hela livscykel, bland annat genom särskilda övervakningsgrupper, Europaparlamentets specifika parlamentariska uppdrag och eventuella gemensamma parlamentariska övervakningskommittéer med partnerländer. Parlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet rapportera till parlamentet, via INTA-utskottet eller de särskilda övervakningsgrupperna, om de framsteg som gjorts när det gäller åtaganden om handel och hållbar utveckling och partnerländernas genomförande av dem. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet betonar att för att de ekonomiska möjligheter som skapas genom handelsavtal ska gynna både kvinnor och män måste jämställdhet integreras i hela processen, från bedömningen av konsekvenserna för hållbar utveckling till genomförandet, bland annat genom särskilda jämställdhetskapitel. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet upprepar, såsom anges i översynen av handelspolitiken, att alla EU:s framtida frihandelsavtal bör innehålla ett kapitel om hållbara livsmedelssystem som är kopplade till kapitlet om handel och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet betonar att EU, som världens största handelsblock, måste vara ambitiöst i sina insatser, som ska vara förenliga med Världshandelsorganisationen, i förbindelse med utformningen av ytterligare autonoma instrument för att stödja globala klimatåtgärder, bekämpa förlusten av biologisk mångfald och avskogning, förbättra djurskyddet, fastställa regler om företagens hållbarhet, tillbörlig aktsamhet och tvångsarbete, främja den cirkulära ekonomin och omställningen till grön energi och säkerställa anständigt arbete i hela världen, och uppmuntra sina handelspartner att följa dem med stöd av dialog och tullförmåner. Parlamentet uppmanar kommissionen att använda kapitlen om handel och hållbar utveckling för att främja ratificeringen av de ILO-konventioner som ingår i trepartsdeklarationen om principer som rör multinationella företag och socialpolitik. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet understryker att multilaterala åtgärder är det bästa sättet att säkra den globala omställningen till en koldioxidneutral, inkluderande och hållbar ekonomi där arbetstagarnas rättigheter respekteras, och uppmanar EU att intensifiera sitt arbete i detta syfte på multilateral nivå, särskilt inom Världshandelsorganisationen och genom att främja ett närmare samarbete med ILO, FN:s miljöprogram och de multilaterala miljöavtalen. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, medlemsstaternas regeringar och parlament, Internationella arbetsorganisationen, FN:s miljöprogram och de multilaterala miljöavtalen. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  EUT C 425, 20.10.2021, s. 155.

(2)  EUT C 342, 6.9.2022, s. 191.

(3)  EUT C 162, 10.5.2019, s. 9.

(4)  EUT C 347, 9.9.2022, s. 150.

---

| 14.4.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 132/103 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 132/103

---

P9_TA(2022)0355

En EU-strategi för rymdtrafikledning – En EU-insats för en global utmaning

Europaparlamentets resolution av den 6 oktober 2022 om en EU-strategi för rymdtrafikledning – En EU-insats för en global utmaning (2022/2641(RSP))

(2023/C 132/14)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 15 februari 2022En EU-strategi för rymdtrafikledning – En EU-insats för en global utmaning (JOIN(2022)0004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 15 februari 2022En EU-strategi för rymdtrafikledning – En EU-insats för en global utmaning (JOIN(2022)0004),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 11 november 2020 om riktlinjer om Europas bidrag till fastställandet av huvudprinciper för den globala rymdekonomin, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 11 november 2020 om riktlinjer om Europas bidrag till fastställandet av huvudprinciper för den globala rymdekonomin,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 februari 2021Handlingsplan för synergieffekter mellan civil industri, försvarsindustri och rymdindustri (COM(2021)0070), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 februari 2021Handlingsplan för synergieffekter mellan civil industri, försvarsindustri och rymdindustri (COM(2021)0070),

| — | med beaktande av riktlinjerna för långsiktig hållbarhet för verksamhet i yttre rymden från FN:s kommitté för fredlig användning av yttre rymden av den 20 juni 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av riktlinjerna för långsiktig hållbarhet för verksamhet i yttre rymden från FN:s kommitté för fredlig användning av yttre rymden av den 20 juni 2019,

| — | med beaktande av frågan till kommissionen om rymdtrafikledning (O-000035/2022 – B9-0022/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan till kommissionen om rymdtrafikledning (O-000035/2022 – B9-0022/2022),

| — | med beaktande av artiklarna 136.5 och 132.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 136.5 och 132.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för industrifrågor, forskning och energi, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för industrifrågor, forskning och energi, och av följande skäl:

| A. | Rymdtrafikledning har en strategisk betydelse för unionen och bidrar till att garantera ett säkert och oberoende tillträde till, återvändande från och utnyttjande av rymdområdet, samt till att garantera en långsiktig hållbarhet i yttre rymden och främja och säkerställa den fortsatta konkurrenskraften för EU:s rymdindustri. |
| --- | --- |

A.

Rymdtrafikledning har en strategisk betydelse för unionen och bidrar till att garantera ett säkert och oberoende tillträde till, återvändande från och utnyttjande av rymdområdet, samt till att garantera en långsiktig hållbarhet i yttre rymden och främja och säkerställa den fortsatta konkurrenskraften för EU:s rymdindustri.

| B. | Under de senaste åren har antalet rymdoperationer och satelliter i omloppsbana och mängden rymdskrot ökat avsevärt. Denna utveckling har exponentiellt ökat säkerhetsrisken för rymdoperationer i omloppsbana och hotar hållbarheten i yttre rymden. Detta kan äventyra de tjänster som tillhandahålls av komponenterna i unionens rymdprogram. |
| --- | --- |

B.

Under de senaste åren har antalet rymdoperationer och satelliter i omloppsbana och mängden rymdskrot ökat avsevärt. Denna utveckling har exponentiellt ökat säkerhetsrisken för rymdoperationer i omloppsbana och hotar hållbarheten i yttre rymden. Detta kan äventyra de tjänster som tillhandahålls av komponenterna i unionens rymdprogram.

| C. | Nya industriella trender har dykt upp, vilket har lett till fler kommersiella strategier när det gäller användningen av rymden, nya icke-offentliga aktörer har trätt in i rymdsektorn, planerade och pågående uppskjutningar av så kallade megakonstellationer sker i lågjordiska omloppsbanor samtidigt som andra kommersiella trender har dykt upp, till exempel gruvdrift i rymden. |
| --- | --- |

C.

Nya industriella trender har dykt upp, vilket har lett till fler kommersiella strategier när det gäller användningen av rymden, nya icke-offentliga aktörer har trätt in i rymdsektorn, planerade och pågående uppskjutningar av så kallade megakonstellationer sker i lågjordiska omloppsbanor samtidigt som andra kommersiella trender har dykt upp, till exempel gruvdrift i rymden.

| D. | Olika tekniker erbjuder tillförlitliga lösningar när det gäller rymdtrafik, trafikstockningar och kollisionsrisker. Ett antal EU-innovationer och privata och offentliga initiativ för identifiering och spårning av rymdskrot har utvecklats. Förebyggande av kollisioner mellan rymdfarkoster (på ett automatiserat sätt), teknik för undvikande och begränsning av och åtgärder mot rymdskrot är effektiva verktyg som kräver en lämplig ram för reglering och genomförande. |
| --- | --- |

D.

Olika tekniker erbjuder tillförlitliga lösningar när det gäller rymdtrafik, trafikstockningar och kollisionsrisker. Ett antal EU-innovationer och privata och offentliga initiativ för identifiering och spårning av rymdskrot har utvecklats. Förebyggande av kollisioner mellan rymdfarkoster (på ett automatiserat sätt), teknik för undvikande och begränsning av och åtgärder mot rymdskrot är effektiva verktyg som kräver en lämplig ram för reglering och genomförande.

| E. | Unionens rymdprogram innehåller en komponent för rymdlägesbild, som inbegriper en delkomponent för rymdövervakning och spårning som utgör den operativa pelaren för rymdtrafikledning. |
| --- | --- |

E.

Unionens rymdprogram innehåller en komponent för rymdlägesbild, som inbegriper en delkomponent för rymdövervakning och spårning som utgör den operativa pelaren för rymdtrafikledning.

| F. | Till skillnad från andra (transport)sektorer finns det inte i samma utsträckning ett omfattande internationellt regelverk med detaljerade regler och tekniska specifikationer för rymdtrafikledning, utan dessa är begränsade till frivilliga riktlinjer. |
| --- | --- |

F.

Till skillnad från andra (transport)sektorer finns det inte i samma utsträckning ett omfattande internationellt regelverk med detaljerade regler och tekniska specifikationer för rymdtrafikledning, utan dessa är begränsade till frivilliga riktlinjer.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar de planerade åtgärder som beskrivs i det gemensamma meddelandet En EU-strategi för rymdtrafikledning – En EU-insats för en global utmaning. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar den senaste tidens utveckling inom rymdsektorn med nya företag på marknaden och marknadsspridning av de tjänster som tillhandahålls av de olika komponenterna i unionens rymdprogram. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet understryker att uppgången av rymdverksamheten, antalet rymdaktörer och satellitkonstellationsstorlekens extrema expansion är kvantitativa aspekter som medför svåra utmaningar som måste hanteras, särskilt genom förebyggande åtgärder och utveckling och införande av avancerad automatiserad teknik såsom automatiserat kollisionsundvikande. Parlamentet framhåller i detta avseende att artificiell intelligens, högpresterande datorsystem och maskininlärning utgör möjliggörande teknik för nödvändiga automatiserings- och spårningsprocesser. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet påpekar att det behövs data baserade på kvantitativa mätvärden och mätverktyg för att kunna hantera rymdtrafiken på ett korrekt sätt, och för detta ändamål krävs också en ökning av antalet sensorer och deras kvalitet samtidigt som utvecklingen av robust datadelning och rymdskrotsteknik måste främjas. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet betonar att utvecklingen av rymdsektorn kräver att EU antar en strategisk och ambitiös strategi som omfattar regleringsaspekter, den internationella dimensionen och tjänster för rymdövervakning och spårning. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet betonar behovet av att främja en internationellt erkänd definition av rymdtrafikledning för att säkerställa en gemensam förståelse av alla parametrar och därigenom bidra till säkerheten vid rymdverksamhet i den allt mer trafikerade yttre rymden. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet anser att för att garantera en säker och skyddad rymdverksamhet bör ett tydligt regelverk ligga till grund för lika villkor i hela EU för rymdverksamhet och för en övergripande ram för europeisk bindande rymdlagstiftning. Parlamentet uppmanar kommissionen att utveckla en uppsättning EU-regler, standarder, tekniska specifikationer och riktlinjer och att aktivt främja dessa regler på internationell nivå. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet understryker att säkerhet och skydd måste beaktas redan från utformningsstadiet, att uppskjutningar och tillgångar i rymden måste baseras på inbyggd hållbarhet, att nuvarande bästa praxis och riktlinjer inte används i tillräcklig utsträckning och att fragmentering inte leder till en effektiv storskalig strategi. Parlamentet understryker att dessa förändringar bör utformas noggrant och tydligt för att stödja ett snabbt internationellt införande och förhindra alltför stora administrativa bördor för rymdindustrin. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta hänsyn till både civila och försvars- och säkerhetsrelaterade behov, att utvärdera hur utvecklingen av rymdtrafikledning påverkar europeiska offentliga och privata aktörer och att även samråda med berörda aktörer utanför EU. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att nå ut till tredjeländer och internationella organisationer, utan att det påverkar unionens autonomi. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra unionens tjänster för rymdövervakning och spårning när det gäller insamlade data, analyser av återinträde och fragmentering och att vidareutveckla EU:s databas för rymdövervakning och spårning där upptäckta, katalogiserade och förutsedda rörelser av rymdföremål räknas in. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet betonar behovet av att stödja utvecklingen av förbättrad kapacitet för rymdövervakning och spårning och främja forskning och innovation inom rymdtrafikledning. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet understryker att rymdskrot är ett akut problem och att det behövs åtgärder mot rymdskrot. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att ytterligare investera i forskning om och spridning av teknik för att minska mängden rymdskrot genom att utnyttja alla möjligheter till EU-finansiering av forsknings- och innovationsverksamheter via Horisont Europa, Cassini-Huygens rymdforskningsuppdrag, pilotprojekt, inbegripet synergier och kombinationen mellan olika EU-program och nationella medel, och, i möjligaste mån, medel från Europeiska rymdorganisationen. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra alla politiska och diplomatiska ansträngningar, inklusive samarbete med FN, för att utveckla en övergripande internationell strategi för tillämpningen av gemensamma standarder och regler samt genomförandet av konkreta lösningar för rymdtrafikledning på global nivå. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att underlätta EU:s deltagande i FN:s räddningsöverenskommelse (1), ansvarskonvention (2) och registreringskonvention (3). |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå lagstiftning om rymdtrafikledning före 2024, bland annat om systemstyrning och ansvarsområdena för den föreslagna EU-byrån för rymdprogrammet, och, på grundval av halvtidsöversynen av den fleråriga budgetramen 2021–2027 och unionens nuvarande rymdprogram, integrering av rymdtrafikledning i nästa rymdprogram. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  Avtal om räddning och återsändande av rymdfarare samt återlämnande av föremål, som sänts ut i yttre rymden (1967).

(2)  Konventionen om internationellt ansvar för skada som orsakas av rymdföremål (1971).

(3)  Konventionen om registrering av föremål i yttre rymden (1974).

---

| 14.4.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 132/106 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 132/106

---

P9_TA(2022)0356

Nya impulser för världshaven: stärkande av världshavsförvaltningen och den biologiska mångfalden

Europaparlamentets resolution av den 6 oktober 2022 om nya impulser för världshaven: stärkande av världshavsförvaltning och den biologiska mångfalden (2022/2836(RSP))

(2023/C 132/15)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019Den europeiska gröna given (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019Den europeiska gröna given (COM(2019)0640),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om den europeiska gröna given (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om den europeiska gröna given (1),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 10 november 2016Internationell världshavsförvaltning: en agenda för havens framtid (JOIN(2016)0049), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 10 november 2016Internationell världshavsförvaltning: en agenda för havens framtid (JOIN(2016)0049),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2018 om internationell världshavsförvaltning: en agenda för havens framtid i samband med målen för hållbar utveckling till 2030 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2018 om internationell världshavsförvaltning: en agenda för havens framtid i samband med målen för hållbar utveckling till 2030 (2),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 24 juni 2022Staka ut kursen för en hållbar blå planet – gemensamt meddelande om EU:s agenda för internationell världshavsförvaltning (JOIN(2022)0028), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 24 juni 2022Staka ut kursen för en hållbar blå planet – gemensamt meddelande om EU:s agenda för internationell världshavsförvaltning (JOIN(2022)0028),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020EU:s strategi för biologisk mångfald fram till 2030: Ge naturen större plats i våra liv (COM(2020)0380), inbegripet målet att bygga upp ett sammanhängande nätverk där minst 30 % av havet skyddas i EU senast 2030, och av parlamentets resolution av den 9 juni 2021 om denna strategi (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020EU:s strategi för biologisk mångfald fram till 2030: Ge naturen större plats i våra liv (COM(2020)0380), inbegripet målet att bygga upp ett sammanhängande nätverk där minst 30 % av havet skyddas i EU senast 2030, och av parlamentets resolution av den 9 juni 2021 om denna strategi (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG av den 17 juni 2008 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (ramdirektiv om en marin strategi) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG av den 17 juni 2008 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (ramdirektiv om en marin strategi) (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/89/EU av den 23 juli 2014 om upprättandet av en ram för havsplanering (5) (havsplaneringsdirektivet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/89/EU av den 23 juli 2014 om upprättandet av en ram för havsplanering (5) (havsplaneringsdirektivet),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 mars 2021 om det marina skräpets påverkan på fisket (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 mars 2021 om det marina skräpets påverkan på fisket (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 maj 2022Mot en hållbar blå ekonomi i EU: fiskeri- och vattenbrukssektorns roll (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 maj 2022Mot en hållbar blå ekonomi i EU: fiskeri- och vattenbrukssektorns roll (7),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 6 juli 2016 om Japans beslut om att återuppta valfisket under säsongen 2015–2016 (8) och av den 12 september 2017 om valjakt i Norge (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 6 juli 2016 om Japans beslut om att återuppta valfisket under säsongen 2015–2016 (8) och av den 12 september 2017 om valjakt i Norge (9),

| — | med beaktande av kommissionens projekt inom ramen för Horisont Europa-programmet ”Återställa våra hav och vatten senast 2030”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens projekt inom ramen för Horisont Europa-programmet ”Återställa våra hav och vatten senast 2030”,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 oktober 2007En integrerad havspolitik för Europeiska unionen (COM(2007)0575), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 oktober 2007En integrerad havspolitik för Europeiska unionen (COM(2007)0575),

| — | med beaktande av partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen, å ena sidan, och medlemmarna i Organisationen för stater i Afrika, Karibien och Stillahavsområdet, å andra sidan, till följd av förhandlingarna om ett avtal efter Cotonouavtalet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskapsavtalet mellan Europeiska unionen, å ena sidan, och medlemmarna i Organisationen för stater i Afrika, Karibien och Stillahavsområdet, å andra sidan, till följd av förhandlingarna om ett avtal efter Cotonouavtalet,

| — | med beaktande av ratificeringen och ikraftträdandet av konventionen om sjötransport av farliga och skadliga ämnen, som antogs 2010 och som ändrar ett tidigare instrument som antogs 1996, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ratificeringen och ikraftträdandet av konventionen om sjötransport av farliga och skadliga ämnen, som antogs 2010 och som ändrar ett tidigare instrument som antogs 1996,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling, som antogs vid FN:s toppmöte om hållbar utveckling i New York den 25 september 2015, och särskilt mål 14 om hållbar utveckling i FN:s agenda 2030 för hållbar utveckling, som uppmuntrar till att bevara och nyttja haven och de marina resurserna på ett hållbart sätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling, som antogs vid FN:s toppmöte om hållbar utveckling i New York den 25 september 2015, och särskilt mål 14 om hållbar utveckling i FN:s agenda 2030 för hållbar utveckling, som uppmuntrar till att bevara och nyttja haven och de marina resurserna på ett hållbart sätt,

| — | med beaktande av FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) och av 2015 års Parisavtal, som trädde i kraft den 4 november 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) och av 2015 års Parisavtal, som trädde i kraft den 4 november 2016,

| — | med beaktande av UNFCCC:s klimatpakt från Glasgow, som antogs den 13 november 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av UNFCCC:s klimatpakt från Glasgow, som antogs den 13 november 2021,

| — | med beaktande av konventionen om biologisk mångfald, som trädde i kraft den 29 december 1993, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om biologisk mångfald, som trädde i kraft den 29 december 1993,

| — | med beaktande av FN:s havsrättskonvention (Unclos), som undertecknades i Montego Bay i Jamaica den 10 december 1982 och trädde i kraft den 16 november 1994, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s havsrättskonvention (Unclos), som undertecknades i Montego Bay i Jamaica den 10 december 1982 och trädde i kraft den 16 november 1994,

| — | med beaktande av mandatet för Internationella havsbottenmyndigheten, som inrättats genom Unclos, och av 1994 års avtal om genomförande av del XI i Unclos, |
| --- | --- |

—

med beaktande av mandatet för Internationella havsbottenmyndigheten, som inrättats genom Unclos, och av 1994 års avtal om genomförande av del XI i Unclos,

| — | med beaktande av den särskilda rapporten från den mellanstatliga panelen för klimatförändringar av den 24 september 2019Ocean and Cryosphere in a Changing Climate, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den särskilda rapporten från den mellanstatliga panelen för klimatförändringar av den 24 september 2019Ocean and Cryosphere in a Changing Climate,

| — | med beaktande av årtiondet för havsforskning till stöd för hållbar utveckling (2021-2030), som proklamerades av FN, |
| --- | --- |

—

med beaktande av årtiondet för havsforskning till stöd för hållbar utveckling (2021-2030), som proklamerades av FN,

| — | med beaktande av den globala bedömningsrapporten från maj 2019 om biologisk mångfald och ekosystemtjänster från den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den globala bedömningsrapporten från maj 2019 om biologisk mångfald och ekosystemtjänster från den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster,

| — | med beaktande av toppmötet One Ocean som hölls i Brest, Frankrike, den 9–11 februari 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av toppmötet One Ocean som hölls i Brest, Frankrike, den 9–11 februari 2022,

| — | med beaktande av den resolution som antogs av FN:s miljöförsamling i Nairobi den 2 mars 2022 om att stoppa plastföroreningarna och utarbeta ett internationellt rättsligt bindande instrument, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den resolution som antogs av FN:s miljöförsamling i Nairobi den 2 mars 2022 om att stoppa plastföroreningarna och utarbeta ett internationellt rättsligt bindande instrument,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution av den 24 december 2017 om ett internationellt rättsligt bindande instrument inom ramen för Unclos om bevarande och hållbart utnyttjande av marin biologisk mångfald i områden utanför nationell jurisdiktion, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution av den 24 december 2017 om ett internationellt rättsligt bindande instrument inom ramen för Unclos om bevarande och hållbart utnyttjande av marin biologisk mångfald i områden utanför nationell jurisdiktion,

| — | med beaktande av FN:s högnivåkonferens för att stödja genomförandet av mål 14 för hållbar utveckling (FN:s havskonferens), som hölls i Lissabon den 27 juni–1 juli 2022, och det efterföljande antagandet av Lissabonförklaringen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s högnivåkonferens för att stödja genomförandet av mål 14 för hållbar utveckling (FN:s havskonferens), som hölls i Lissabon den 27 juni–1 juli 2022, och det efterföljande antagandet av Lissabonförklaringen,

| — | med beaktande av den sjunde högnivåkonferensen Our Ocean, som anordnades gemensamt av Republiken Palau och Förenta staterna den 13–14 april 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den sjunde högnivåkonferensen Our Ocean, som anordnades gemensamt av Republiken Palau och Förenta staterna den 13–14 april 2022,

| — | med beaktande av FN:s konferens om biologisk mångfald (COP15) som ska hållas i Montreal den 5–17 december 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konferens om biologisk mångfald (COP15) som ska hållas i Montreal den 5–17 december 2022,

| — | med beaktande av Världshandelsorganisationens (WTO) avtal om att avskaffa skadliga fiskesubventioner, som antogs vid WTO:s tolfte ministerkonferens den 17 juni 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Världshandelsorganisationens (WTO) avtal om att avskaffa skadliga fiskesubventioner, som antogs vid WTO:s tolfte ministerkonferens den 17 juni 2022,

| — | med beaktande av Bizerte-deklarationen, som antogs vid World Sea Forum i september 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Bizerte-deklarationen, som antogs vid World Sea Forum i september 2022,

| — | med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 20/2022 av den 26 september 2022EU:s åtgärder för att bekämpa olagligt fiske: kontrollsystem har införts men försvagas av ojämna kontroller och sanktioner, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 20/2022 av den 26 september 2022EU:s åtgärder för att bekämpa olagligt fiske: kontrollsystem har införts men försvagas av ojämna kontroller och sanktioner,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 november 2020En EU-strategi för utnyttja potentialen i havsbaserad förnybar energi för en klimatneutral framtid (COM(2020)0741), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 november 2020En EU-strategi för utnyttja potentialen i havsbaserad förnybar energi för en klimatneutral framtid (COM(2020)0741),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2022 om en europeisk strategi för förnybar energi till havs (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2022 om en europeisk strategi för förnybar energi till havs (10),

| — | med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 26/2020 av den 26 november 2020Den marina miljön: EU:s skydd är brett men saknar djup, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 26/2020 av den 26 november 2020Den marina miljön: EU:s skydd är brett men saknar djup,

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 juli 2021 om inrättande av skyddade havsområden i Antarktis och bevarande av den biologiska mångfalden i Antarktiska oceanen (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 juli 2021 om inrättande av skyddade havsområden i Antarktis och bevarande av den biologiska mångfalden i Antarktiska oceanen (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2021 om inverkan på fiskerisektorn av havsbaserade vindkraftsparker och andra system för förnybar energi (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2021 om inverkan på fiskerisektorn av havsbaserade vindkraftsparker och andra system för förnybar energi (12),

| — | med beaktande av artikel 132.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Europaparlamentet har utlyst klimat- och miljönödläge och har förpliktat sig att skyndsamt vidta de konkreta åtgärder som behövs för att bekämpa och begränsa detta hot innan det är för sent. Förlusten av biologisk mångfald och klimatförändringarna är sammanlänkade och förstärker varandra och utgör lika stora hot mot livet på vår planet och bör därför skyndsamt hanteras tillsammans. |
| --- | --- |

A.

Europaparlamentet har utlyst klimat- och miljönödläge och har förpliktat sig att skyndsamt vidta de konkreta åtgärder som behövs för att bekämpa och begränsa detta hot innan det är för sent. Förlusten av biologisk mångfald och klimatförändringarna är sammanlänkade och förstärker varandra och utgör lika stora hot mot livet på vår planet och bör därför skyndsamt hanteras tillsammans.

| B. | Naturen försämras i en takt och omfattning som aldrig tidigare har skådats i människans historia. Uppskattningsvis en miljon arter riskerar att utrotas i världen. Bara 23 % av arterna och 16 % av livsmiljöerna i EU:s naturdirektiv har gynnsam status. |
| --- | --- |

B.

Naturen försämras i en takt och omfattning som aldrig tidigare har skådats i människans historia. Uppskattningsvis en miljon arter riskerar att utrotas i världen. Bara 23 % av arterna och 16 % av livsmiljöerna i EU:s naturdirektiv har gynnsam status.

| C. | Haven täcker 71 % av jordens yta, producerar hälften av vårt syre, absorberar en tredjedel av koldioxidutsläppen och 90 % av överskottsvärmen i klimatsystemet (13) och spelar en unik och avgörande roll som klimatreglerare mot bakgrund av klimatkrisen. |
| --- | --- |

C.

Haven täcker 71 % av jordens yta, producerar hälften av vårt syre, absorberar en tredjedel av koldioxidutsläppen och 90 % av överskottsvärmen i klimatsystemet (13) och spelar en unik och avgörande roll som klimatreglerare mot bakgrund av klimatkrisen.

| D. | Världen genomgår en klimat- och miljökris som kräver globala lösningar på gemensamma utmaningar, synergier och samarbetsområden. |
| --- | --- |

D.

Världen genomgår en klimat- och miljökris som kräver globala lösningar på gemensamma utmaningar, synergier och samarbetsområden.

| E. | Djuphavet tros ha den största biologiska mångfalden på jorden, med omkring 250 000 kända arter och många fler som ännu inte har upptäckts. Minst två tredjedelar av världens marina arter är fortfarande oidentifierade (14). |
| --- | --- |

E.

Djuphavet tros ha den största biologiska mångfalden på jorden, med omkring 250 000 kända arter och många fler som ännu inte har upptäckts. Minst två tredjedelar av världens marina arter är fortfarande oidentifierade (14).

| F. | EU och dess medlemsstater har världens största havsområde, om man räknar med de utomeuropeiska ländernas och territoriernas havsområden. |
| --- | --- |

F.

EU och dess medlemsstater har världens största havsområde, om man räknar med de utomeuropeiska ländernas och territoriernas havsområden.

| G. | Havet bidrar också till livsmedelstrygghet och hälsa genom att tillhandahålla en primär proteinkälla för över 3 miljarder människor, tillhandahålla förnybar energi och mineralresurser samt skapa arbetstillfällen i kustsamhällen och fungera som en vektor för transport för våra varor och underlätta vår internetkommunikation. |
| --- | --- |

G.

Havet bidrar också till livsmedelstrygghet och hälsa genom att tillhandahålla en primär proteinkälla för över 3 miljarder människor, tillhandahålla förnybar energi och mineralresurser samt skapa arbetstillfällen i kustsamhällen och fungera som en vektor för transport för våra varor och underlätta vår internetkommunikation.

| H. | Havet är för närvarande hårt utsatt för mänsklig verksamhet, bland annat överfiske och skadliga fiskemetoder såsom fiske med bottenkontakt, föroreningar, industriell utvinningsverksamhet och klimatkrisen, som leder till oåterkalleliga skador såsom uppvärmning av haven, stigande havsnivåer, försurning, syreminskning, kusterosion, havsföroreningar, överexploatering av den marina biologiska mångfalden, förlust och försämring av livsmiljöer och minskning av biomassa, vilket också påverkar människors och djurs hälsa och säkerhet liksom andra organismer. |
| --- | --- |

H.

Havet är för närvarande hårt utsatt för mänsklig verksamhet, bland annat överfiske och skadliga fiskemetoder såsom fiske med bottenkontakt, föroreningar, industriell utvinningsverksamhet och klimatkrisen, som leder till oåterkalleliga skador såsom uppvärmning av haven, stigande havsnivåer, försurning, syreminskning, kusterosion, havsföroreningar, överexploatering av den marina biologiska mångfalden, förlust och försämring av livsmiljöer och minskning av biomassa, vilket också påverkar människors och djurs hälsa och säkerhet liksom andra organismer.

| I. | Enligt den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster och den mellanstatliga panelen för klimatförändringar är den marina biologiska mångfalden allvarligt hotad. Europeiska miljöbyrån har utfärdat varningar om hur Europas marina miljö i dag är förstörd och påpekat att våra marina ekosystem snabbt måste återställas genom åtgärder mot påverkan från mänsklig verksamhet på den marina miljön. Platser med stor biologisk mångfald till havs, exempelvis korallrev, mangroveskog och sjögräsbäddar, är kraftigt försämrade och hotade av klimatförändringar och föroreningar. |
| --- | --- |

I.

Enligt den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster och den mellanstatliga panelen för klimatförändringar är den marina biologiska mångfalden allvarligt hotad. Europeiska miljöbyrån har utfärdat varningar om hur Europas marina miljö i dag är förstörd och påpekat att våra marina ekosystem snabbt måste återställas genom åtgärder mot påverkan från mänsklig verksamhet på den marina miljön. Platser med stor biologisk mångfald till havs, exempelvis korallrev, mangroveskog och sjögräsbäddar, är kraftigt försämrade och hotade av klimatförändringar och föroreningar.

| J. | Om målen i Parisavtalet inte uppnås skulle detta få enorma miljökonsekvenser och ekonomiska kostnader. Bland annat skulle det öka sannolikheten för att nå de brytpunkter vid vilka temperaturnivåerna skulle börja begränsa naturens förmåga att absorbera koldioxid i havet. |
| --- | --- |

J.

Om målen i Parisavtalet inte uppnås skulle detta få enorma miljökonsekvenser och ekonomiska kostnader. Bland annat skulle det öka sannolikheten för att nå de brytpunkter vid vilka temperaturnivåerna skulle börja begränsa naturens förmåga att absorbera koldioxid i havet.

| K. | Valar ökar ekosystemens produktivitet och spelar en viktig roll när det gäller att binda koldioxid från atmosfären. En stor val binder i genomsnitt till 33 ton koldioxid under sin livstid. Enligt Internationella valutafondens beräkningar skulle en betydande ökning av klimatpositiva fytoplankton genereras om man lät valbeståndet återgå till vad det var före valfångsten. Det skulle leda till ytterligare bindning av hundratals miljoner ton koldioxid per år, vilket motsvaras av att det plötsligt skulle uppstå 2 miljarder träd (15). Skyddet av valar bör vara en prioritering i den internationella världshavsförvaltningen. |
| --- | --- |

K.

Valar ökar ekosystemens produktivitet och spelar en viktig roll när det gäller att binda koldioxid från atmosfären. En stor val binder i genomsnitt till 33 ton koldioxid under sin livstid. Enligt Internationella valutafondens beräkningar skulle en betydande ökning av klimatpositiva fytoplankton genereras om man lät valbeståndet återgå till vad det var före valfångsten. Det skulle leda till ytterligare bindning av hundratals miljoner ton koldioxid per år, vilket motsvaras av att det plötsligt skulle uppstå 2 miljarder träd (15). Skyddet av valar bör vara en prioritering i den internationella världshavsförvaltningen.

| L. | Havet bör erkännas internationellt som en global gemensam resurs och bör skyddas med tanke på dess unika karaktär och sammanlänkning och de viktiga ekosystemtjänster som det tillhandahåller, som nuvarande och framtida generationer är beroende av för sin överlevnad och sitt välbefinnande. |
| --- | --- |

L.

Havet bör erkännas internationellt som en global gemensam resurs och bör skyddas med tanke på dess unika karaktär och sammanlänkning och de viktiga ekosystemtjänster som det tillhandahåller, som nuvarande och framtida generationer är beroende av för sin överlevnad och sitt välbefinnande.

| M. | Tack vare sina geografiska förhållanden och särdrag hjälper EU:s yttersta randområden och öar EU att dra nytta av havets geostrategiska, ekologiska, ekonomiska och kulturella dimension och ger unionen ett ansvar. De yttersta randområdena och öarna hör till dem som drabbas mest av klimatförändringarna, särskilt när det gäller hållbar utveckling, jämfört med resten av EU och resten av den utvecklade världen. |
| --- | --- |

M.

Tack vare sina geografiska förhållanden och särdrag hjälper EU:s yttersta randområden och öar EU att dra nytta av havets geostrategiska, ekologiska, ekonomiska och kulturella dimension och ger unionen ett ansvar. De yttersta randområdena och öarna hör till dem som drabbas mest av klimatförändringarna, särskilt när det gäller hållbar utveckling, jämfört med resten av EU och resten av den utvecklade världen.

| N. | Europeiska miljöbyrån har definierat världshavsförvaltning som ”förvaltning och användning av världshaven och deras resurser på ett sätt som håller dem friska, produktiva, säkra och motståndskraftiga” (16). |
| --- | --- |

N.

Europeiska miljöbyrån har definierat världshavsförvaltning som ”förvaltning och användning av världshaven och deras resurser på ett sätt som håller dem friska, produktiva, säkra och motståndskraftiga” (16).

| O. | EU:s blå ekonomi tillhandahåller 4,5 miljoner direkta arbetstillfällen och omfattar alla industrier och sektorer med anknytning till hav och kuster, såsom sjöfart, persontransporter till havs, fiske och energiproduktion, samt hamnar, varv, kustturism och landbaserat vattenbruk. Havsrelaterade ekonomiska frågor är en viktig del av paketet om den europeiska gröna given och återhämtningsplanen. Utvecklingen av en hållbar blå ekonomi med avseende på marina ekosystem skulle kunna ge en ordentlig skjuts åt den ekonomiska utvecklingen och skapa nya arbetstillfällen, särskilt i kust- och öländer och kust- och öregioner samt i de yttersta randområdena (17). |
| --- | --- |

O.

EU:s blå ekonomi tillhandahåller 4,5 miljoner direkta arbetstillfällen och omfattar alla industrier och sektorer med anknytning till hav och kuster, såsom sjöfart, persontransporter till havs, fiske och energiproduktion, samt hamnar, varv, kustturism och landbaserat vattenbruk. Havsrelaterade ekonomiska frågor är en viktig del av paketet om den europeiska gröna given och återhämtningsplanen. Utvecklingen av en hållbar blå ekonomi med avseende på marina ekosystem skulle kunna ge en ordentlig skjuts åt den ekonomiska utvecklingen och skapa nya arbetstillfällen, särskilt i kust- och öländer och kust- och öregioner samt i de yttersta randområdena (17).

| P. | Vid toppmötet One Ocean, som hölls i Brest i februari 2022, lanserades en global koalition för ”blått kol” av Frankrike och Colombia, samt koalitionen med höga ambitioner för marin biologisk mångfald i områden utanför nationell jurisdiktion. |
| --- | --- |

P.

Vid toppmötet One Ocean, som hölls i Brest i februari 2022, lanserades en global koalition för ”blått kol” av Frankrike och Colombia, samt koalitionen med höga ambitioner för marin biologisk mångfald i områden utanför nationell jurisdiktion.

1.

Europaparlamentet uppmanar EU att inta en ledande roll när det gäller att skydda havet, återställa marina ekosystem och öka medvetenheten om den viktiga roll som havet spelar för att bevara en beboelig planet för människor och djur och de många fördelar det medför för våra samhällen. Parlamentet anser att det, i detta sammanhang, är viktigt att förbättra vår relation till havet. Parlamentet uppmanar kommissionen att verka för att havsskyddsfrågor bättre integreras i andra politikområden, bland annat vid kommande konferenser om klimat och biologisk mångfald, särskilt COP15 och COP27.

2.

Europaparlamentet uttrycker sin besvikelse över att fördraget om det fria havet i slutändan inte antogs vid den femte regeringskonferensen, även om det har gjorts vissa framsteg. Parlamentet anser att det är absolut nödvändigt att säkerställa skyddet av den biologiska mångfalden utanför nationella jurisdiktioner för att skydda, bevara och återställa det marina livet och använda våra gemensamma havsresurser på ett rättvist och hållbart sätt. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att snarast möjligt återuppta förhandlingarna om fördraget om det fria havet så att en ambitiös strategi kan antas för förhandlingarna om ett avtal om marin biologisk mångfald i områden utanför nationell jurisdiktion som garanterar en internationell ram som är ambitiös, effektiv och framtidssäkrad, vilket är avgörande för att uppnå målet att bevara minst 30 % av havsområdena globalt.

3.

Europaparlamentet betonar att partskonferensen för fördraget bör ha full behörighet att anta effektiva förvaltningsplaner och förvaltningsåtgärder för de marina skyddsområdena, och är fast övertygat om att alla typer av undantagsmekanismer skulle undergräva insatserna för att skydda haven. Parlamentet understryker vidare att fördraget också bör innehålla en rättvis och jämlik mekanism för tillgång till och fördelning av de marina genetiska resursernas nytta, och sörja för tillräcklig finansiering för att stödja fördragets centrala funktioner samt ekonomiskt, vetenskapligt och tekniskt stöd till de stater som behöver det, genom kapacitetsuppbyggnad och överföring av havsteknik. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att förespråka att tanken på havet som en global gemensam resurs ska integreras i ingressen till framtida förklaringar och internationella fördrag, särskilt om marin biologisk mångfald i områden utanför nationell jurisdiktion.

4.

Europaparlamentet understryker att de kommande konferenserna om klimat (COP27) och biologisk mångfald (COP15) kommer att vara avgörande för att säkerställa havens centrala roll i kampen mot klimatförändringarna och för att målen i Parisavtalet och konventionen om biologisk mångfald ska uppnås helt och hållet. Parlamentet är medvetet om att ett friskt hav är avgörande för att upprätthålla havets roll när det gäller att begränsa klimatförändringarna och för att vi ska lyckas hålla oss inom Parisavtalets temperaturmål. Parlamentet uppmanar återigen EU att verka för en ambitiös global ram för biologisk mångfald efter 2020 vid COP15 med mål för att stoppa och vända förlusten av biologisk mångfald, bland annat genom rättsligt bindande globala mål för återställande och skydd på minst 30 % senast 2030.

Att förbättra världshavsförvaltningen i EU och internationellt

Att förbättra världshavsförvaltningen i EU och internationellt

| 5. | Europaparlamentet anser att det krävs betydande gemensamma insatser för att bekämpa förstörelsen av haven. Parlamentet efterlyser en global, systematisk, integrerad och ambitiös styrning. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att det krävs betydande gemensamma insatser för att bekämpa förstörelsen av haven. Parlamentet efterlyser en global, systematisk, integrerad och ambitiös styrning.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att stödja ett internationellt stopp för djuphavsutvinning (18). |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att stödja ett internationellt stopp för djuphavsutvinning (18

| 7. | Europaparlamentet betonar vikten av att undersöka kopplingarna mellan land och hav i EU:s politik, inbegripet kväve- och fosforläckage till följd av intensivt jordbruk och plastföroreningar. Parlamentet understryker dessutom vikten av att se till att One Health-modellen integreras, med beaktande av kopplingarna mellan människors, djurs och miljöns hälsa. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar vikten av att undersöka kopplingarna mellan land och hav i EU:s politik, inbegripet kväve- och fosforläckage till följd av intensivt jordbruk och plastföroreningar. Parlamentet understryker dessutom vikten av att se till att One Health-modellen integreras, med beaktande av kopplingarna mellan människors, djurs och miljöns hälsa.

| 8. | Europaparlamentet upprepar sin oro över att sektorsstödet från partnerskapsavtal om hållbart fiske ofta inte direkt gynnar det lokala fisket och kustsamhällena i tredjeländer. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att säkerställa att sådana avtal är förenliga med målen för hållbar utveckling, EU:s miljöskyldigheter och målen i EU:s gemensamma fiskeripolitik. Parlamentet uppmanar med eftertryck EU att öka transparensen, datainsamlingen (särskilt om fångster, fartygsregistreringar och arbetsvillkor) och rapporteringskraven i partnerskapsavtalen om hållbart fiske och att upprätta en centraliserad socioekonomisk databas för alla EU-fartyg oavsett var de är verksamma. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet upprepar sin oro över att sektorsstödet från partnerskapsavtal om hållbart fiske ofta inte direkt gynnar det lokala fisket och kustsamhällena i tredjeländer. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att säkerställa att sådana avtal är förenliga med målen för hållbar utveckling, EU:s miljöskyldigheter och målen i EU:s gemensamma fiskeripolitik. Parlamentet uppmanar med eftertryck EU att öka transparensen, datainsamlingen (särskilt om fångster, fartygsregistreringar och arbetsvillkor) och rapporteringskraven i partnerskapsavtalen om hållbart fiske och att upprätta en centraliserad socioekonomisk databas för alla EU-fartyg oavsett var de är verksamma.

| 9. | Europaparlamentet understryker att ramen för en global världshavsförvaltning måste integrera arbetskraft till havs och människorättsaspekter. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra riktade insatser för att främja normer för anständigt arbete inom den globala fiskeriindustrin, som ett erkännande av kopplingen mellan arbete och människorättskränkningar och icke hållbara och destruktiva fiskemetoder, i synnerhet olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU-fiske). |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet understryker att ramen för en global världshavsförvaltning måste integrera arbetskraft till havs och människorättsaspekter. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra riktade insatser för att främja normer för anständigt arbete inom den globala fiskeriindustrin, som ett erkännande av kopplingen mellan arbete och människorättskränkningar och icke hållbara och destruktiva fiskemetoder, i synnerhet olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU-fiske).

| 10. | Europaparlamentet uppmanar rådet och dess roterande ordförandeskap att utveckla och genomföra en långsiktig strategisk vision för havsfrågor i syfte att göra EU till en global ledare inom hållbar utveckling av våra hav, särskilt när det gäller att skydda havet och dess ekosystem, i syfte att hantera de nuvarande miljö- och klimatkriserna. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar rådet och dess roterande ordförandeskap att utveckla och genomföra en långsiktig strategisk vision för havsfrågor i syfte att göra EU till en global ledare inom hållbar utveckling av våra hav, särskilt när det gäller att skydda havet och dess ekosystem, i syfte att hantera de nuvarande miljö- och klimatkriserna.

| 11. | Europaparlamentet upprepar principen om en konsekvent politik för utveckling, som EU och dess medlemsstater har åtagit sig att följa och som syftar till att minimera motsägelser och skapa synergier mellan olika EU-politikområden. Parlamentet framhåller i detta avseende den nyckelroll som EU:s utvecklingspolitik spelar, som bör hjälpa partnerländerna att uppnå de ovannämnda gemensamma målen för havet och mänskligheten. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet upprepar principen om en konsekvent politik för utveckling, som EU och dess medlemsstater har åtagit sig att följa och som syftar till att minimera motsägelser och skapa synergier mellan olika EU-politikområden. Parlamentet framhåller i detta avseende den nyckelroll som EU:s utvecklingspolitik spelar, som bör hjälpa partnerländerna att uppnå de ovannämnda gemensamma målen för havet och mänskligheten.

| 12. | Europaparlamentet betonar vikten av att skydda valbestånden, både ur ett perspektiv av biologisk mångfald och ur ett klimatperspektiv. Parlamentet uttalar sitt starka stöd för att det globala moratoriet för kommersiell valfångst får finnas kvar, liksom för ett förbud mot internationell kommersiell handel med valprodukter. Parlamentet uppmanar Japan, Norge och Island att upphöra med sin valfångst. Parlamentet uppmanar EU att ta itu med livshotande risker som valar och andra däggdjur inom ordningen Cetacea utsätts för, däribland kollisioner med fartyg, insnärjning i fiskenät, vattenburet plastavfall och bullerföroreningar. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar vikten av att skydda valbestånden, både ur ett perspektiv av biologisk mångfald och ur ett klimatperspektiv. Parlamentet uttalar sitt starka stöd för att det globala moratoriet för kommersiell valfångst får finnas kvar, liksom för ett förbud mot internationell kommersiell handel med valprodukter. Parlamentet uppmanar Japan, Norge och Island att upphöra med sin valfångst. Parlamentet uppmanar EU att ta itu med livshotande risker som valar och andra däggdjur inom ordningen Cetacea utsätts för, däribland kollisioner med fartyg, insnärjning i fiskenät, vattenburet plastavfall och bullerföroreningar.

Att säkerställa skyddet trots klimat- och miljökriser

Att säkerställa skyddet trots klimat- och miljökriser

| 13. | Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt från strategin för biologisk mångfald om sitt starka stöd för EU:s mål att skydda minst 30 % av EU:s havsområden och att strikt skydda minst 10 % av EU:s havsområden. Parlamentet förväntar sig att EU:s nya lag om återställande av naturen ska säkerställa att skadade marina ekosystem återställs, med tanke på att sunda marina ekosystem kan skydda och återställa den biologiska mångfalden och begränsa klimatförändringarna genom att tillhandahålla flera ekosystemtjänster. Parlamentet upprepar sitt krav på ett återställningsmål på minst 30 % av EU:s land- och havsområden, vilket går längre än ett rent skydd. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt från strategin för biologisk mångfald om sitt starka stöd för EU:s mål att skydda minst 30 % av EU:s havsområden och att strikt skydda minst 10 % av EU:s havsområden. Parlamentet förväntar sig att EU:s nya lag om återställande av naturen ska säkerställa att skadade marina ekosystem återställs, med tanke på att sunda marina ekosystem kan skydda och återställa den biologiska mångfalden och begränsa klimatförändringarna genom att tillhandahålla flera ekosystemtjänster. Parlamentet upprepar sitt krav på ett återställningsmål på minst 30 % av EU:s land- och havsområden, vilket går längre än ett rent skydd.

| 14. | Europaparlamentet upprepar sitt fulla stöd för inrättandet av två nya marina skyddsområden med en yta på över 3 miljoner km2 i östra Antarktis och Weddellhavet (19). Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att avsevärt öka sina ansträngningar för att uppnå detta. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet upprepar sitt fulla stöd för inrättandet av två nya marina skyddsområden med en yta på över 3 miljoner km2

19

| 15. | Europaparlamentet stöder EU:s ansökan om observatörsstatus i Arktiska rådet. Parlamentet efterlyser ett förstärkt skydd för den arktiska regionen, inbegripet ett förbud mot oljeprospektering och, så snart som möjligt, mot gasprospektering. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet stöder EU:s ansökan om observatörsstatus i Arktiska rådet. Parlamentet efterlyser ett förstärkt skydd för den arktiska regionen, inbegripet ett förbud mot oljeprospektering och, så snart som möjligt, mot gasprospektering.

| 16. | Europaparlamentet upprepar sitt stöd för ett förbud mot all miljöskadlig industriell utvinningsverksamhet, såsom gruvdrift och utvinning av fossila bränslen i marina skyddsområden. Parlamentet uppmanar EU att lansera och finansiera vetenskapliga forskningsprogram för att kartlägga kolrika marina livsmiljöer i EU:s vatten, som ska ligga till grund för att utse sådana områden till strikt skyddade marina skyddsområden, i syfte att skydda och återställa marina kolsänkor, i linje med FN:s ramkonvention om klimatförändringar, och skydda och återställa ekosystem, särskilt ekosystemen på havsbotten, i linje med ramdirektivet om en marin strategi, för att skydda dem mot mänsklig verksamhet som skulle kunna störa vattenpelaren och släppa ut kol i den, såsom fiske med bottenkontakt. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet upprepar sitt stöd för ett förbud mot all miljöskadlig industriell utvinningsverksamhet, såsom gruvdrift och utvinning av fossila bränslen i marina skyddsområden. Parlamentet uppmanar EU att lansera och finansiera vetenskapliga forskningsprogram för att kartlägga kolrika marina livsmiljöer i EU:s vatten, som ska ligga till grund för att utse sådana områden till strikt skyddade marina skyddsområden, i syfte att skydda och återställa marina kolsänkor, i linje med FN:s ramkonvention om klimatförändringar, och skydda och återställa ekosystem, särskilt ekosystemen på havsbotten, i linje med ramdirektivet om en marin strategi, för att skydda dem mot mänsklig verksamhet som skulle kunna störa vattenpelaren och släppa ut kol i den, såsom fiske med bottenkontakt.

| 17. | Europaparlamentet upprepar att fiskeri- och vattenbrukssektorn globalt måste vara miljömässigt hållbar och förvaltas på ett sätt som är förenligt med målen om att uppnå nytta i ekonomiskt, socialt och sysselsättningshänseende samt att bidra till att trygga livsmedelsförsörjningen. Parlamentet betonar att insamling av vetenskapliga och socioekonomiska data är grundläggande för en hållbar förvaltning av fisket. Parlamentet beklagar att kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/1614 av den 15 september 2022 nyligen antogs med otillräckliga uppgifter och otillräckligt samråd med berörda parter. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att se över sitt beslut mot bakgrund av kommande rekommendationer från Internationella havsforskningsrådet som ska offentliggöras i november 2022 och så snart en socioekonomisk konsekvensbedömning finns tillgänglig. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet upprepar att fiskeri- och vattenbrukssektorn globalt måste vara miljömässigt hållbar och förvaltas på ett sätt som är förenligt med målen om att uppnå nytta i ekonomiskt, socialt och sysselsättningshänseende samt att bidra till att trygga livsmedelsförsörjningen. Parlamentet betonar att insamling av vetenskapliga och socioekonomiska data är grundläggande för en hållbar förvaltning av fisket. Parlamentet beklagar att kommissionens genomförandeförordning (EU) 2022/1614 av den 15 september 2022 nyligen antogs med otillräckliga uppgifter och otillräckligt samråd med berörda parter. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att se över sitt beslut mot bakgrund av kommande rekommendationer från Internationella havsforskningsrådet som ska offentliggöras i november 2022 och så snart en socioekonomisk konsekvensbedömning finns tillgänglig.

| 18. | Europaparlamentet betonar det avgörande behovet av att rationalisera integreringen av kustnära ekosystem med ”blått kol” (mangroveskogar, tidvattensvåtmarker och sjögräs) i den europeiska gröna given, och uppmanar kommissionen att arbeta vidare med att identifiera robusta, transparenta och vetenskapligt baserade metoder för korrekt redovisning av koldioxidupptag och utsläpp från dessa ekosystem på ett sätt som inte skadar andra mål för biologisk mångfald. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar det avgörande behovet av att rationalisera integreringen av kustnära ekosystem med ”blått kol” (mangroveskogar, tidvattensvåtmarker och sjögräs) i den europeiska gröna given, och uppmanar kommissionen att arbeta vidare med att identifiera robusta, transparenta och vetenskapligt baserade metoder för korrekt redovisning av koldioxidupptag och utsläpp från dessa ekosystem på ett sätt som inte skadar andra mål för biologisk mångfald.

| 19. | Europaparlamentet betonar att de yttersta randområdena och öarna är avgörande för att ta itu med havsrelaterade utmaningar, och uppmanar EU att stärka sin roll när det gäller att hitta lösningar för anpassning till klimatförändringarna, skydd av den marina biologiska mångfalden och omställningen till en hållbar blå ekonomi, bland annat genom att främja ekosystembaserade lösningar. Parlamentet uppmanar EU att i högre grad involvera de yttersta randområdena i havsstrategier, inbegripet inom den integrerade havspolitiken. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet betonar att de yttersta randområdena och öarna är avgörande för att ta itu med havsrelaterade utmaningar, och uppmanar EU att stärka sin roll när det gäller att hitta lösningar för anpassning till klimatförändringarna, skydd av den marina biologiska mångfalden och omställningen till en hållbar blå ekonomi, bland annat genom att främja ekosystembaserade lösningar. Parlamentet uppmanar EU att i högre grad involvera de yttersta randområdena i havsstrategier, inbegripet inom den integrerade havspolitiken.

| 20. | Europaparlamentet påminner om vikten och det brådskande behovet av att minska och förhindra marint skräp, eftersom plastavfall står för 80 % av alla havsföroreningar och plast i havet beräknas utgöra omkring 75–199 miljoner ton och kan tredubblas fram till 2040 om inte meningsfulla åtgärder vidtas, enligt FN:s miljöprogram (20). Parlamentet välkomnar det pågående arbetet med förhandlingar om ett globalt fördrag om plastföroreningar och uppmanar FN:s medlemsstater att nå en ambitiös och effektiv överenskommelse senast 2024. Parlamentet understryker behovet av att ta itu med plastföroreningar genom att minska avfallet vid källan, att prioritera en minskad användning och förbrukning av plast och att öka cirkulariteten. Parlamentet uttrycker vidare sitt stöd för saneringsåtgärder. Parlamentet pekar på plastekonomin och dess exponentiella ökning av produktionen under de senaste årtiondena. Parlamentet efterlyser ett systemtänk för att på lämpligt sätt ta itu med plastföroreningar i miljön, inbegripet mikroplaster. Parlamentet efterlyser internationella åtgärder för att få slut på kärnavfall och militärt avfall i haven och praktiska lösningar för att begränsa deras befintliga miljö- och hälsoeffekter. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet påminner om vikten och det brådskande behovet av att minska och förhindra marint skräp, eftersom plastavfall står för 80 % av alla havsföroreningar och plast i havet beräknas utgöra omkring 75–199 miljoner ton och kan tredubblas fram till 2040 om inte meningsfulla åtgärder vidtas, enligt FN:s miljöprogram (20

| 21. | Europaparlamentet välkomnar det nyligen antagna WTO-avtalet om fiskesubventioner, som alla parter snabbt bör ratificera, men beklagar att en överenskommelse inte nåddes för att begränsa subventioner som ökar överfisket och överkapaciteten i fiskeflottan. Parlamentet uppmanar kommissionen att utan dröjsmål nå en överenskommelse inom WTO. Parlamentet understryker att fisket måste bedrivas på ett hållbart sätt, så att fiskeverksamhetens negativa inverkan på de marina ekosystemen minimeras och miljöförstöring undviks, vilket är ett av målen för den gemensamma fiskeripolitiken. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder mot överkapacitet och överfiske, bland annat genom att förbjuda subventioner som bidrar till överkapacitet och överfiske. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet välkomnar det nyligen antagna WTO-avtalet om fiskesubventioner, som alla parter snabbt bör ratificera, men beklagar att en överenskommelse inte nåddes för att begränsa subventioner som ökar överfisket och överkapaciteten i fiskeflottan. Parlamentet uppmanar kommissionen att utan dröjsmål nå en överenskommelse inom WTO. Parlamentet understryker att fisket måste bedrivas på ett hållbart sätt, så att fiskeverksamhetens negativa inverkan på de marina ekosystemen minimeras och miljöförstöring undviks, vilket är ett av målen för den gemensamma fiskeripolitiken. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder mot överkapacitet och överfiske, bland annat genom att förbjuda subventioner som bidrar till överkapacitet och överfiske.

| 22. | Europaparlamentet påminner om att IUU-fiske och överfiske utgör ett betydande hot mot hållbart fiske och de marina ekosystemens motståndskraft. Parlamentet välkomnar kommissionens åtagande att tillämpa nolltolerans mot IUU-fiske, men noterar med oro slutsatsen i revisionsrättens särskilda rapport nr 20/2022 att det finns brister i ändamålsenligheten i de kontrollsystem som införts för att bekämpa olagligt fiske på grund av att medlemsstaterna tillämpar kontroller och sanktioner på olika sätt. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra genomförandet av EU:s IUU-förordning (21) och att följa upp revisionsrättens rekommendationer och säkerställa avskräckande sanktioner mot olagligt fiske. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet påminner om att IUU-fiske och överfiske utgör ett betydande hot mot hållbart fiske och de marina ekosystemens motståndskraft. Parlamentet välkomnar kommissionens åtagande att tillämpa nolltolerans mot IUU-fiske, men noterar med oro slutsatsen i revisionsrättens särskilda rapport nr 20/2022 att det finns brister i ändamålsenligheten i de kontrollsystem som införts för att bekämpa olagligt fiske på grund av att medlemsstaterna tillämpar kontroller och sanktioner på olika sätt. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra genomförandet av EU:s IUU-förordning (21

| 23. | Europaparlamentet är dessutom oroat över fall av IUU-fiske utanför EU:s vatten. Parlamentet efterlyser ett starkt globalt system med avskräckande sanktioner och en mångsidig strategi för att bekämpa IUU-fiske. Parlamentet betonar behovet av att begränsa möjligheterna till användande av bekvämlighetsflagg och omflaggning och att ta itu med omlastningar till havs. Parlamentet uppmanar kommissionen att effektivt främja transparens i fråga om verkligt huvudmannaskap för företagsstrukturer och uppmanar EU, mer allmänt, att stärka kapacitetsuppbyggnaden mot korruption genom att främja samarbete mellan nationella organ, öka det internationella samarbetet, förbättra tillsynen över fiskeriaktörer i utvecklingsländer med stöd från EU och stödja regionala tillsyns-, kontroll- och övervakningscentrum och arbetsgrupper. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet är dessutom oroat över fall av IUU-fiske utanför EU:s vatten. Parlamentet efterlyser ett starkt globalt system med avskräckande sanktioner och en mångsidig strategi för att bekämpa IUU-fiske. Parlamentet betonar behovet av att begränsa möjligheterna till användande av bekvämlighetsflagg och omflaggning och att ta itu med omlastningar till havs. Parlamentet uppmanar kommissionen att effektivt främja transparens i fråga om verkligt huvudmannaskap för företagsstrukturer och uppmanar EU, mer allmänt, att stärka kapacitetsuppbyggnaden mot korruption genom att främja samarbete mellan nationella organ, öka det internationella samarbetet, förbättra tillsynen över fiskeriaktörer i utvecklingsländer med stöd från EU och stödja regionala tillsyns-, kontroll- och övervakningscentrum och arbetsgrupper.

Att främja en hållbar blå ekonomi

Att främja en hållbar blå ekonomi

| 24. | Europaparlamentet inser att ett friskt hav är avgörande för en långsiktig hållbarhet i många verksamheter, från fiske till turism, forskning och sjöfart. Parlamentet välkomnar den potential som en fullt hållbar blå ekonomi har för hållbar utveckling och skapande av arbetstillfällen och betonar att det är mycket viktigt att stödja dessa sektorer så att de blir mer hållbara och kan anpassa sig till de nya standarderna i den europeiska gröna given. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet inser att ett friskt hav är avgörande för en långsiktig hållbarhet i många verksamheter, från fiske till turism, forskning och sjöfart. Parlamentet välkomnar den potential som en fullt hållbar blå ekonomi har för hållbar utveckling och skapande av arbetstillfällen och betonar att det är mycket viktigt att stödja dessa sektorer så att de blir mer hållbara och kan anpassa sig till de nya standarderna i den europeiska gröna given.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fullt ut genomföra direktivet om fysisk planering i kust- och havsområden, med beaktande av all ekonomisk verksamhet till havs, inbegripet fiske, havsbaserade energianläggningar, sjötransportvägar, trafiksepareringssystem, hamnutveckling, turism och vattenbruk genom en integrerad och ekosystembaserad strategi som säkerställer skyddet av marina ekosystem. Parlamentet upprepar att det krävs ytterligare insatser för ett enhetligt genomförande av direktivet, där medlemsstaterna uppmanas att tillämpa en ”ekosystembaserad strategi” i sin planering, för att föregå med gott exempel för det globala införandet av fysisk planering i kust- och havsområden. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fullt ut genomföra direktivet om fysisk planering i kust- och havsområden, med beaktande av all ekonomisk verksamhet till havs, inbegripet fiske, havsbaserade energianläggningar, sjötransportvägar, trafiksepareringssystem, hamnutveckling, turism och vattenbruk genom en integrerad och ekosystembaserad strategi som säkerställer skyddet av marina ekosystem. Parlamentet upprepar att det krävs ytterligare insatser för ett enhetligt genomförande av direktivet, där medlemsstaterna uppmanas att tillämpa en ”ekosystembaserad strategi” i sin planering, för att föregå med gott exempel för det globala införandet av fysisk planering i kust- och havsområden.

| 26. | Europaparlamentet påminner om att utöver koldioxid och kvävedioxid bör utfasningen av fossila bränslen från sjötransporter omfatta metanutsläpp, med tanke på att metan är mer än 80 gånger mer kraftfullt än koldioxid under en 20-årsperiod, vilket gör den till den näst viktigaste växthusgasen som bidrar till omkring en fjärdedel av dagens globala uppvärmning. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet påminner om att utöver koldioxid och kvävedioxid bör utfasningen av fossila bränslen från sjötransporter omfatta metanutsläpp, med tanke på att metan är mer än 80 gånger mer kraftfullt än koldioxid under en 20-årsperiod, vilket gör den till den näst viktigaste växthusgasen som bidrar till omkring en fjärdedel av dagens globala uppvärmning.

| 27. | Europaparlamentet påpekar att sot är både en luftförorening och ett kortlivat klimatpåverkande ämne som bildas tillsammans med partiklar under förbränningen, med en betydande uppvärmningseffekt, och är den näst största bidragande faktorn till den klimatuppvärmning som orsakas av fartyg. Parlamentet betonar vikten av att skydda Arktis, särskilt mot utsläpp och partiklar från sjöfarten, och påminner om att EU i ett gemensamt meddelande av den 13 oktober 2021 åtog sig att ”leda arbetet i riktning mot nollutsläpp och nollförorening från sjöfarten i Norra ishavet, i linje med målen i den gröna given och 55 %-paketet” (22). Parlamentet uppmanar EU att verka internationellt och arbeta för att anta konkreta åtgärder för att uppnå nollutsläpp och nollförorening från sjöfarten i Arktis. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet påpekar att sot är både en luftförorening och ett kortlivat klimatpåverkande ämne som bildas tillsammans med partiklar under förbränningen, med en betydande uppvärmningseffekt, och är den näst största bidragande faktorn till den klimatuppvärmning som orsakas av fartyg. Parlamentet betonar vikten av att skydda Arktis, särskilt mot utsläpp och partiklar från sjöfarten, och påminner om att EU i ett gemensamt meddelande av den 13 oktober 2021 åtog sig att ”leda arbetet i riktning mot nollutsläpp och nollförorening från sjöfarten i Norra ishavet, i linje med målen i den gröna given och 55 %-paketet” (22

| 28. | Europaparlamentet uttrycker oro över det undervattensbuller som orsakas av sjöfart, pålning och annan marin verksamhet samt över valkollisioner med fartyg, som har en negativ inverkan på marina ekosystem och marina arters välbefinnande. Parlamentet uppmanar kommissionen att identifiera och föreslå åtgärder för att ta itu med dessa problem. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uttrycker oro över det undervattensbuller som orsakas av sjöfart, pålning och annan marin verksamhet samt över valkollisioner med fartyg, som har en negativ inverkan på marina ekosystem och marina arters välbefinnande. Parlamentet uppmanar kommissionen att identifiera och föreslå åtgärder för att ta itu med dessa problem.

| 29. | Europaparlamentet betonar att havet är sårbart för offshoreborrning efter fossila bränslen. Parlamentet betonar att användningen av fossila bränslen ytterligare kommer att bidra till och påskynda klimatförändringarna. Parlamentet anser att EU måste samarbeta med internationella partner för att uppnå en rättvis omställning bort från offshoreborrning efter fossila bränslen. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet betonar att havet är sårbart för offshoreborrning efter fossila bränslen. Parlamentet betonar att användningen av fossila bränslen ytterligare kommer att bidra till och påskynda klimatförändringarna. Parlamentet anser att EU måste samarbeta med internationella partner för att uppnå en rättvis omställning bort från offshoreborrning efter fossila bränslen.

| 30. | Europaparlamentet upprepar sina ståndpunkter om förordningen om övervakning, rapportering och verifiering (23) och direktivet om ett system för handel med utsläppsrätter (24) för att inrätta en havsfond för att förbättra fartygens energieffektivitet och stödja investeringar som syftar till att bidra till minskade koldioxidutsläpp i sjöfartssektorn, såsom vindframdrivning, även i närsjöfart och hamnar. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet upprepar sina ståndpunkter om förordningen om övervakning, rapportering och verifiering (23

24

| 31. | Europaparlamentet betonar behovet av en snabb utbyggnad av hållbara projekt för havsbaserad förnybar energi, samtidigt som hänsyn tas till deras inverkan på ekosystemen, inbegripet migrerande arter, och de miljömässiga, sociala och ekonomiska konsekvenserna. Parlamentet betonar att Europa skulle gynnas av att bygga upp en stark hemmamarknad för havsbaserad förnybar energi för att kunna utvidga sitt tekniska ledarskap på det här området ytterligare och därigenom skapa nya globala exportmöjligheter för den europeiska industrin. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet betonar behovet av en snabb utbyggnad av hållbara projekt för havsbaserad förnybar energi, samtidigt som hänsyn tas till deras inverkan på ekosystemen, inbegripet migrerande arter, och de miljömässiga, sociala och ekonomiska konsekvenserna. Parlamentet betonar att Europa skulle gynnas av att bygga upp en stark hemmamarknad för havsbaserad förnybar energi för att kunna utvidga sitt tekniska ledarskap på det här området ytterligare och därigenom skapa nya globala exportmöjligheter för den europeiska industrin.

| 32. | Europaparlamentet betonar att EU bör föregå med gott exempel genom att anta ambitiösa rättsliga krav på utfasning av fossila bränslen från sjötransporter och göra dem mer hållbara, samtidigt som man stöder och driver på åtgärder som åtminstone kan jämföras med ambitionsnivån i internationella forum såsom Internationella sjöfartsorganisationen, så att sjöfartssektorn kan fasa ut sina växthusgasutsläpp globalt och i linje med Parisavtalet. Parlamentet betonar att om Internationella sjöfartsorganisationen skulle anta sådana åtgärder bör kommissionen undersöka deras ambitionsnivå och övergripande miljöintegritet, inbegripet deras allmänna ambition i förhållande till målen i Parisavtalet, EU:s mål för minskade växthusgasutsläpp i hela ekonomin till 2030 och uppnåendet av klimatneutralitet senast 2050. Parlamentet anser att kommissionen, om nödvändigt, därefter bör lägga fram förslag för parlamentet och rådet som bevarar miljöintegriteten och ändamålsenligheten i EU:s klimatåtgärder och erkänner EU:s suveränitet att reglera sin andel av utsläppen från internationella sjöfartsresor i linje med skyldigheterna i Parisavtalet. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet betonar att EU bör föregå med gott exempel genom att anta ambitiösa rättsliga krav på utfasning av fossila bränslen från sjötransporter och göra dem mer hållbara, samtidigt som man stöder och driver på åtgärder som åtminstone kan jämföras med ambitionsnivån i internationella forum såsom Internationella sjöfartsorganisationen, så att sjöfartssektorn kan fasa ut sina växthusgasutsläpp globalt och i linje med Parisavtalet. Parlamentet betonar att om Internationella sjöfartsorganisationen skulle anta sådana åtgärder bör kommissionen undersöka deras ambitionsnivå och övergripande miljöintegritet, inbegripet deras allmänna ambition i förhållande till målen i Parisavtalet, EU:s mål för minskade växthusgasutsläpp i hela ekonomin till 2030 och uppnåendet av klimatneutralitet senast 2050. Parlamentet anser att kommissionen, om nödvändigt, därefter bör lägga fram förslag för parlamentet och rådet som bevarar miljöintegriteten och ändamålsenligheten i EU:s klimatåtgärder och erkänner EU:s suveränitet att reglera sin andel av utsläppen från internationella sjöfartsresor i linje med skyldigheterna i Parisavtalet.

| 33. | Europaparlamentet välkomnar de regionala fiskeriförvaltningsorganisationernas roll. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att, inom ramen för förhandlingarna om en konvention om regionala fiskeriförvaltningsorganisationer, säkerställa att de godkända förvaltnings- och bevarandeåtgärderna är i linje med ambitionerna hos, eller mer ambitiösa än de som fastställs i den gemensamma fiskeripolitiken, att bevilja EU-flottan harmoniserade regler oavsett i vilket geografiskt område de verkar och att skapa lika villkor för alla flottor som är verksamma inom ramen för dessa internationella konventioner. Parlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra inrättandet av nya regionala fiskeriförvaltningsorganisationer och att lägga fram ambitiösa mandat för att förbättra skyddet av fiskbestånden och den hållbara förvaltningen av fiskeresurserna, minska mängden fisk som kastas överbord och förbättra tillgängliga uppgifter, efterlevnad och insyn i beslutsfattandet. Parlamentet uppmuntrar till en bredare användning av totala tillåtna fångstmängder och kvotmekanismer, särskilt i förhandlingarna om en konvention om regionala fiskeriförvaltningsorganisationer och i partnerskapsavtalen om hållbart fiske, för att säkerställa ett effektivt globalt bevarande av fiskeresurserna. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet välkomnar de regionala fiskeriförvaltningsorganisationernas roll. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att, inom ramen för förhandlingarna om en konvention om regionala fiskeriförvaltningsorganisationer, säkerställa att de godkända förvaltnings- och bevarandeåtgärderna är i linje med ambitionerna hos, eller mer ambitiösa än de som fastställs i den gemensamma fiskeripolitiken, att bevilja EU-flottan harmoniserade regler oavsett i vilket geografiskt område de verkar och att skapa lika villkor för alla flottor som är verksamma inom ramen för dessa internationella konventioner. Parlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra inrättandet av nya regionala fiskeriförvaltningsorganisationer och att lägga fram ambitiösa mandat för att förbättra skyddet av fiskbestånden och den hållbara förvaltningen av fiskeresurserna, minska mängden fisk som kastas överbord och förbättra tillgängliga uppgifter, efterlevnad och insyn i beslutsfattandet. Parlamentet uppmuntrar till en bredare användning av totala tillåtna fångstmängder och kvotmekanismer, särskilt i förhandlingarna om en konvention om regionala fiskeriförvaltningsorganisationer och i partnerskapsavtalen om hållbart fiske, för att säkerställa ett effektivt globalt bevarande av fiskeresurserna.

| 34. | Europaparlamentet betonar att full hänsyn måste tas till de sociala behoven i samband med omställningen till en hållbar blå ekonomi. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja omskolning och kompetenshöjning av den befintliga arbetskraften samt att locka nya människor till arbetsmarknaden med den kompetens som krävs för hållbara ekonomiska metoder. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet betonar att full hänsyn måste tas till de sociala behoven i samband med omställningen till en hållbar blå ekonomi. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja omskolning och kompetenshöjning av den befintliga arbetskraften samt att locka nya människor till arbetsmarknaden med den kompetens som krävs för hållbara ekonomiska metoder.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra och bygga vidare på befintliga socioekonomiska analyser av de utmaningar som fiskesamhällena i EU står inför, i syfte att fastställa lämpliga stödåtgärder och diversifiering för att garantera en rättvis och jämlik omställning. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra och bygga vidare på befintliga socioekonomiska analyser av de utmaningar som fiskesamhällena i EU står inför, i syfte att fastställa lämpliga stödåtgärder och diversifiering för att garantera en rättvis och jämlik omställning.

Att öka medvetenheten och främja forskning och kunskap

Att öka medvetenheten och främja forskning och kunskap

| 36. | Europaparlamentet betonar behovet av att stödja forskning och innovation om klimatanpassning till havs och förnybar havsenergi för att göra EU till en förkämpe för gröna fartyg, fiskefartyg och hamnar. Parlamentet betonar att finansiering bör säkerställas för djuphavets ekosystem och biologiska mångfald. Parlamentet efterlyser kraftfulla åtgärder för att ta itu med föroreningar orsakade av fartyg och olagliga utsläpp av avfall. Parlamentet uppmanar EU att spela en ledande roll i inrättandet av gröna korridorer och förbindelser mellan gröna hamnar i hela världen för att stärka och utöka den gröna omställningen inom sjöfartssektorn. Parlamentet efterlyser kraftfulla åtgärder för att ta itu med föroreningar orsakade av fartyg och olagliga utsläpp av avfall. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet betonar behovet av att stödja forskning och innovation om klimatanpassning till havs och förnybar havsenergi för att göra EU till en förkämpe för gröna fartyg, fiskefartyg och hamnar. Parlamentet betonar att finansiering bör säkerställas för djuphavets ekosystem och biologiska mångfald. Parlamentet efterlyser kraftfulla åtgärder för att ta itu med föroreningar orsakade av fartyg och olagliga utsläpp av avfall. Parlamentet uppmanar EU att spela en ledande roll i inrättandet av gröna korridorer och förbindelser mellan gröna hamnar i hela världen för att stärka och utöka den gröna omställningen inom sjöfartssektorn. Parlamentet efterlyser kraftfulla åtgärder för att ta itu med föroreningar orsakade av fartyg och olagliga utsläpp av avfall.

| 37. | Europaparlamentet anser att utvecklingen och produktionen av hållbara marina bränslen bör ökas exponentiellt under de kommande åren och att EU och dess medlemsstater bör investera i forskning om och produktion av hållbara marina bränslen, eftersom dessa öppnar möjligheter både för miljön och för industrin. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att inrätta ett europeiskt forskningscentrum för hållbara marina bränslen och hållbar marin teknik som skulle bidra till att samordna de insatser som görs av berörda parter som är involverade i utvecklingen av hållbara marina bränslen. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet anser att utvecklingen och produktionen av hållbara marina bränslen bör ökas exponentiellt under de kommande åren och att EU och dess medlemsstater bör investera i forskning om och produktion av hållbara marina bränslen, eftersom dessa öppnar möjligheter både för miljön och för industrin. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att inrätta ett europeiskt forskningscentrum för hållbara marina bränslen och hållbar marin teknik som skulle bidra till att samordna de insatser som görs av berörda parter som är involverade i utvecklingen av hållbara marina bränslen.

| 38. | Europaparlamentet uttrycker sitt stöd för FN:s årtionde för havsforskning till stöd för hållbar utveckling och kommissionens projekt ”Återställa våra hav och vatten senast 2030”, som syftar till att påskynda kunskaps- och datainsamlingen och återställandet av havet och att främja den cykliska visionen om att återställa hav och floder genom konkreta och regionala pilotprojekt. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uttrycker sitt stöd för FN:s årtionde för havsforskning till stöd för hållbar utveckling och kommissionens projekt ”Återställa våra hav och vatten senast 2030”, som syftar till att påskynda kunskaps- och datainsamlingen och återställandet av havet och att främja den cykliska visionen om att återställa hav och floder genom konkreta och regionala pilotprojekt.

| 39. | Europaparlamentet inser behovet av att involvera forskarvärlden för att samordna insatserna för en hållbar framtid för havet som underlättar nya sätt att producera och dela kunskap. Parlamentet uppmanar därför EU att förespråka inrättandet av en internationell panel för hållbara hav, baserad på modellen från den mellanstatliga panelen för klimatförändringar, i syfte att lägga grunden för framtida världshavsstyrning och världshavsförvaltning. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet inser behovet av att involvera forskarvärlden för att samordna insatserna för en hållbar framtid för havet som underlättar nya sätt att producera och dela kunskap. Parlamentet uppmanar därför EU att förespråka inrättandet av en internationell panel för hållbara hav, baserad på modellen från den mellanstatliga panelen för klimatförändringar, i syfte att lägga grunden för framtida världshavsstyrning och världshavsförvaltning.

| 40. | Europaparlamentet stöder insatserna från den mellanstatliga koalitionen med höga ambitioner för natur och människor under ledning av Costa Rica, Frankrike och Förenade kungariket. Parlamentet välkomnar kommissionens medlemskap i denna koalition. Parlamentet påminner om EU:s åtagande att bevara och nyttja haven och de marina resurserna på ett hållbart sätt, i enlighet med mål 14 i FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet stöder insatserna från den mellanstatliga koalitionen med höga ambitioner för natur och människor under ledning av Costa Rica, Frankrike och Förenade kungariket. Parlamentet välkomnar kommissionens medlemskap i denna koalition. Parlamentet påminner om EU:s åtagande att bevara och nyttja haven och de marina resurserna på ett hållbart sätt, i enlighet med mål 14 i FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling.

o

o o

| 41. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT C 270, 7.7.2021, s. 2.

1

(2)  EUT C 458, 19.12.2018, s. 9.

2

(3)  EUT C 67, 8.2.2022, s. 25.

3

(4)  EUT L 164, 25.6.2008, s. 19.

4

(5)  EUT L 257, 28.8.2014, s. 135.

5

(6)  EUT C 494, 8.12.2021, s. 14.

6

(7)  Antagna texter, P9_TA(2022)0135.

7

(8)  EUT C 101, 16.3.2018, s. 123.

8

(9)  EUT C 337, 20.9.2018, s. 30.

9

(10)  EUT C 342, 6.9.2022, s. 66.

10

(11)  EUT C 99, 1.3.2022, s. 214.

11

(12)  EUT C 99, 1.3.2022, s. 88.

12

(13)  UN Climate Action, ”The ocean – the world’s greatest ally against climate change”.

13

(14)  ”Marine Biodiversity and Ecosystems Underpin a Healthy Planet and Social Well-Being”, UN Chronicle, nr 1 & 2, volym LIV – Our Ocean, Our World, maj 2017.

14

UN Chronicle

Our Ocean, Our World

(15)  Internationella valutafonden, ”A strategy to protect whales can limit greenhouse gases and global warming”, december 2019.

15

(16)  Europeiska miljöbyrån, ”Ocean governance”, 5 maj 2022.

16

(17)  I enlighet med parlamentets resolution av den 3 maj 2022Mot en hållbar blå ekonomi i EU: fiskeri- och vattenbrukssektorns roll.

17

Mot en hållbar blå ekonomi i EU: fiskeri- och vattenbrukssektorns roll

(18)  Se kommissionens rapport om EU:s blå ekonomi 2022 ”EU Blue Economy Report 2022”, 3 maj 2022.

18

(19)  Som uttryckts i parlamentets resolution av den 8 juli 2021 om inrättande av skyddade havsområden i Antarktis och bevarande av den biologiska mångfalden i Antarktiska oceanen.

19

(20)  Se FN:s miljöprograms samordningsorgan för östra Asien (COBSEA),”Marine Litter and Plastic Pollution”, och den sammanfattande rapporten från FN:s miljöprogram,From pollution to solution:
  a global assessment of marine litter and plastic pollution, 2021.

20

From pollution to solution:

a global assessment of marine litter and plastic pollution

(21)  EUT L 286, 29.10.2008, s. 1.

21

(22)  Gemensamt meddelande från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 13 oktober 2021Ett starkare EU-engagemang för ett fredligt, hållbart och välmående Arktis (JOIN(2021)0027).

22

Ett starkare EU-engagemang för ett fredligt, hållbart och välmående Arktis

(23)  Parlamentets ståndpunkt i ändringarna antagna den 16 september 2020 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2015/757 för att ta vederbörlig hänsyn till det globala systemet för insamling av uppgifter om fartygs förbrukning av eldningsolja (EUT C 385, 22.9.2021, s. 217).

23

(24)  EUT L 76, 19.3.2018, s. 3.

24

---

REKOMMENDATIONER

Europaparlamentet

Onsdagen, 5 oktober 2022

| 14.4.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 132/115 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 132/115

---

P9_TA(2022)0345

EU:s strategiska förbindelser och dess partnerskap med Afrikas horn

Europaparlamentets rekommendation av den 5 oktober 2022 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om EU:s strategiska förbindelser och dess partnerskap med Afrikas horn (2021/2206(INI))

(2023/C 132/16)

Europaparlamentet utfärdar denna rekommendation

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 10 maj 2021 om Afrikas horn: en geostrategisk prioritering för EU, särskilt när det gäller punkt 28 avseende tillgång till och respekt för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 10 maj 2021 om Afrikas horn: en geostrategisk prioritering för EU, särskilt när det gäller punkt 28 avseende tillgång till och respekt för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter,

| — | med beaktande av det slutliga gemensamma uttalandet av den 18 februari 2022 från det sjätte toppmötet mellan Europeiska unionen och Afrikanska unionen om en gemensam vision för 2030, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det slutliga gemensamma uttalandet av den 18 februari 2022 från det sjätte toppmötet mellan Europeiska unionen och Afrikanska unionen om en gemensam vision för 2030,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 25 juni 2018 om Afrikas horn och Röda havet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 25 juni 2018 om Afrikas horn och Röda havet,

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 september 2020 om säkerhetssamarbete mellan EU och Afrika i Sahelregionen, Västafrika och Afrikas horn (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 september 2020 om säkerhetssamarbete mellan EU och Afrika i Sahelregionen, Västafrika och Afrikas horn (1),

| — | med beaktande av den strategiska kompassen för säkerhet och försvar, som antogs den 21 mars 2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den strategiska kompassen för säkerhet och försvar, som antogs den 21 mars 2022,

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 mars 2021 om en ny EU-Afrika-strategi – ett partnerskap för hållbar och inkluderande utveckling (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 mars 2021 om en ny EU-Afrika-strategi – ett partnerskap för hållbar och inkluderande utveckling (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 november 2021 om situationen i Somalia (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 november 2021 om situationen i Somalia (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 september 2021 om situationen i flyktinglägret Kakuma i Kenya (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 september 2021 om situationen i flyktinglägret Kakuma i Kenya (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 januari 2022 om den politiska krisen i Sudan (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 januari 2022 om den politiska krisen i Sudan (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 november 2020 om situationen i Etiopien (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 november 2020 om situationen i Etiopien (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 oktober 2021 om den humanitära situationen i Tigray (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 oktober 2021 om den humanitära situationen i Tigray (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 februari 2021 om den politiska situationen i Uganda (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 februari 2021 om den politiska situationen i Uganda (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 oktober 2019 om situationen för hbti-personer i Uganda (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 oktober 2019 om situationen för hbti-personer i Uganda (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 oktober 2020 om Eritrea, särskilt fallet Dawit Isaak (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 oktober 2020 om Eritrea, särskilt fallet Dawit Isaak (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 mars 2016 om situationen i Eritrea (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 mars 2016 om situationen i Eritrea (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 18 maj 2017 om Sydsudan (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 18 maj 2017 om Sydsudan (12),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 maj 2016 om Djibouti (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 maj 2016 om Djibouti (13),

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1325, 1820, 1888, 1889, 1960, 2106, 2122, 2242, 2467 och 2493 om kvinnor, fred och säkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 1325, 1820, 1888, 1889, 1960, 2106, 2122, 2242, 2467 och 2493 om kvinnor, fred och säkerhet,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 2250, 2419 och 2535 om ungdom, fred och säkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolutioner 2250, 2419 och 2535 om ungdom, fred och säkerhet,

| — | med beaktande av resolutionerna från Afrikanska kommissionen för mänskliga och folkens rättigheter från maj 2014 om skydd mot våld och andra kränkningar av de mänskliga rättigheterna mot personer på grundval av deras verkliga eller förmodade sexuella läggning eller könsidentitet och maj 2017 om situationen för människorättsförsvarare i Afrika, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionerna från Afrikanska kommissionen för mänskliga och folkens rättigheter från maj 2014 om skydd mot våld och andra kränkningar av de mänskliga rättigheterna mot personer på grundval av deras verkliga eller förmodade sexuella läggning eller könsidentitet och maj 2017 om situationen för människorättsförsvarare i Afrika,

| — | med beaktande av de riktlinjer för förenings- och mötesfrihet som antogs av Afrikanska kommissionen för mänskliga och folkens rättigheter vid dess 60:e ordinarie sammanträde i maj 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de riktlinjer för förenings- och mötesfrihet som antogs av Afrikanska kommissionen för mänskliga och folkens rättigheter vid dess 60:e ordinarie sammanträde i maj 2017,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 25 mars 2020 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati 2020–2024 (JOIN(2020)0005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 25 mars 2020 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati 2020–2024 (JOIN(2020)0005),

| — | med beaktande av EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati 2015–2019, särskilt åtgärd 22 b som beskriver Europeiska utrikestjänstens, kommissionens, rådets och medlemsstaternas ansvar att utveckla och genomföra en EU-politik för övergångsrättvisa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati 2015–2019, särskilt åtgärd 22 b som beskriver Europeiska utrikestjänstens, kommissionens, rådets och medlemsstaternas ansvar att utveckla och genomföra en EU-politik för övergångsrättvisa,

| — | med beaktande av konventionen om förbud mot användning, lagring, produktion och överföring av antipersonella minor (truppminor) samt om deras förstöring och konventionen om klusterammunition, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om förbud mot användning, lagring, produktion och överföring av antipersonella minor (truppminor) samt om deras förstöring och konventionen om klusterammunition,

| — | med beaktande av det avtal som undertecknades den 1 april 2022 vid det tredje regionala ministerforumet om migration i Nairobi (Kenya), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det avtal som undertecknades den 1 april 2022 vid det tredje regionala ministerforumet om migration i Nairobi (Kenya),

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 2628 (2022) av den 31 mars 2022 om att strukturera om Afrikanska unionens uppdrag i Somalia (Amisom) till Afrikanska unionens övergångsuppdrag i Somalia (Atmis), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 2628 (2022) av den 31 mars 2022 om att strukturera om Afrikanska unionens uppdrag i Somalia (Amisom) till Afrikanska unionens övergångsuppdrag i Somalia (Atmis),

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter,

| — | med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter från 1989, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter från 1989,

| — | med beaktande av den afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den afrikanska stadgan om mänskliga rättigheter och folkens rättigheter,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution av den 25 september 2015 om att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling, som antogs vid FN:s toppmöte om hållbar utveckling i New York, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution av den 25 september 2015 om att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling, som antogs vid FN:s toppmöte om hållbar utveckling i New York,

| — | med beaktande av FN:s förklaring från 1981 om avskaffande av alla former av diskriminering på grund av religion eller övertygelse, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s förklaring från 1981 om avskaffande av alla former av diskriminering på grund av religion eller övertygelse,

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 februari 2020 om en EU-strategi för ett slut på kvinnlig könsstympning runt om i världen (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 februari 2020 om en EU-strategi för ett slut på kvinnlig könsstympning runt om i världen (14),

| — | med beaktande av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen,

| — | med beaktande av rapporten av den 3 november 2021 från den etiopiska människorättskommissionen/kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter om den gemensamma undersökningen av påstådda kränkningar av internationell människorättslagstiftning, humanitär rätt och flyktingrätt som begåtts av alla parter i konflikten i Tigrayregionen i Etiopien, och den etiopiska människorättskommissionens rapport av den 11 mars 2022 om kränkningar av de mänskliga rättigheterna och internationell humanitär rätt i regionerna Afar och Amhara i Etiopien som begicks mellan september och december 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 3 november 2021 från den etiopiska människorättskommissionen/kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter om den gemensamma undersökningen av påstådda kränkningar av internationell människorättslagstiftning, humanitär rätt och flyktingrätt som begåtts av alla parter i konflikten i Tigrayregionen i Etiopien, och den etiopiska människorättskommissionens rapport av den 11 mars 2022 om kränkningar av de mänskliga rättigheterna och internationell humanitär rätt i regionerna Afar och Amhara i Etiopien som begicks mellan september och december 2021,

| — | med beaktande av FN:s råd för mänskliga rättigheters resolution av den 17 december 2021 om inrättande av en internationell kommission av experter på mänskliga rättigheter för att genomföra en grundlig och opartisk utredning av påstådda kränkningar och övergrepp, som begåtts i Etiopien sedan den 3 november 2020 av alla parter i konflikten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s råd för mänskliga rättigheters resolution av den 17 december 2021 om inrättande av en internationell kommission av experter på mänskliga rättigheter för att genomföra en grundlig och opartisk utredning av påstådda kränkningar och övergrepp, som begåtts i Etiopien sedan den 3 november 2020 av alla parter i konflikten,

| — | med beaktande av det förnyade avtalet om en lösning på konflikten i Sydsudan av den 12 september 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förnyade avtalet om en lösning på konflikten i Sydsudan av den 12 september 2018,

| — | med beaktande av bakgrundsdokumentet från Stockholms internationella fredsforskningsinstitut från december 2020 The EU Training Mission in Somalia: an assessment (Europeiska unionens utbildningsuppdrag i Somalia: en utvärdering), |
| --- | --- |

—

med beaktande av bakgrundsdokumentet från Stockholms internationella fredsforskningsinstitut från december 2020 The EU Training Mission in Somalia: an assessment (Europeiska unionens utbildningsuppdrag i Somalia: en utvärdering),

| — | med beaktande av artikel 118 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 118 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A9-0207/2022), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A9-0207/2022), och av följande skäl:

| A. | Rådets slutsatser av den 10 maj 2021 fastställer en ny strategi för Afrikas horn och ger ny kraft åt EU:s partnerskap med regionen, vilket är av största strategiska betydelse för unionen. |
| --- | --- |

A.

Rådets slutsatser av den 10 maj 2021 fastställer en ny strategi för Afrikas horn och ger ny kraft åt EU:s partnerskap med regionen, vilket är av största strategiska betydelse för unionen.

| B. | Afrikas horn är en strategiskt politiskt, ekonomiskt och kommersiellt viktig region för EU, som Europa har långvariga politiska och ekonomiska band till. Afrikas horn har potential att växa i ekonomiskt och politiskt avseende, men står inför ett antal kritiska hinder, däribland covid-19-krisen, de negativa konsekvenserna av klimatförändringarna, stigande vattenbrist och livsmedelsosäkerhet, ökenutbredning och avskogning, låg motståndskraft mot naturkatastrofer, befolkningstillväxt och urbanisering i kombination med begränsat skapande av arbetstillfällen och djup ojämlikhet, brist på ordentliga infrastrukturer, instabilitet och politiska utmaningar. Demokrati, god förvaltning, ansvarsskyldighet, rättsstatsprincipen, mänskliga rättigheter, jämställdhet mellan kvinnor och män och inkluderande samhällen där alla deltar är förutsättningar för fred och regional stabilitet. |
| --- | --- |

B.

Afrikas horn är en strategiskt politiskt, ekonomiskt och kommersiellt viktig region för EU, som Europa har långvariga politiska och ekonomiska band till. Afrikas horn har potential att växa i ekonomiskt och politiskt avseende, men står inför ett antal kritiska hinder, däribland covid-19-krisen, de negativa konsekvenserna av klimatförändringarna, stigande vattenbrist och livsmedelsosäkerhet, ökenutbredning och avskogning, låg motståndskraft mot naturkatastrofer, befolkningstillväxt och urbanisering i kombination med begränsat skapande av arbetstillfällen och djup ojämlikhet, brist på ordentliga infrastrukturer, instabilitet och politiska utmaningar. Demokrati, god förvaltning, ansvarsskyldighet, rättsstatsprincipen, mänskliga rättigheter, jämställdhet mellan kvinnor och män och inkluderande samhällen där alla deltar är förutsättningar för fred och regional stabilitet.

| C. | Länderna på Afrikas horn (Somalia, Etiopien, Sudan, Kenya, Uganda, Eritrea, Sydsudan och Djibouti) står inför samma typ av risker och hot, bland annat omedelbara och långsiktiga konsekvenser av klimatförändringarna, jihadistisk terrorism, etniska spänningar och problem med svag samhällsstyrning. Alla länderna i regionen kännetecknas av ihållande bräcklighet på grund av pågående konflikter och allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna som begås av alla parter i konflikterna, däribland rekrytering av barnsoldater, riktade angrepp på civila och civil infrastruktur och sexuellt våld mot kvinnor och flickor. Straffrihet för krigsförbrytelser och andra kränkningar av internationell humanitär rätt och människorättslagstiftning är fortfarande normen, samtidigt som det har visat sig svårt att skipa rättvisa för offren. FN:s människorättsråd inrättade i december 2021 en FN-kommission av människorättsexperter för Etiopien för att utreda möjliga krigsförbrytelser och andra kränkningar. |
| --- | --- |

C.

Länderna på Afrikas horn (Somalia, Etiopien, Sudan, Kenya, Uganda, Eritrea, Sydsudan och Djibouti) står inför samma typ av risker och hot, bland annat omedelbara och långsiktiga konsekvenser av klimatförändringarna, jihadistisk terrorism, etniska spänningar och problem med svag samhällsstyrning. Alla länderna i regionen kännetecknas av ihållande bräcklighet på grund av pågående konflikter och allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna som begås av alla parter i konflikterna, däribland rekrytering av barnsoldater, riktade angrepp på civila och civil infrastruktur och sexuellt våld mot kvinnor och flickor. Straffrihet för krigsförbrytelser och andra kränkningar av internationell humanitär rätt och människorättslagstiftning är fortfarande normen, samtidigt som det har visat sig svårt att skipa rättvisa för offren. FN:s människorättsråd inrättade i december 2021 en FN-kommission av människorättsexperter för Etiopien för att utreda möjliga krigsförbrytelser och andra kränkningar.

| D. | Den övergripande stabiliteten på Afrikas Horn har ytterligare försämrats sedan konflikten i regionen Tigray i Etiopien inleddes i november 2020 och äventyras av de svåra politiska omställningar som pågår i ett antal länder. Den humanitära situationen i Etiopien är fortfarande dramatisk på grund av konflikter, torka och storskaliga interna tvångsförflyttningar. Den federala regeringen utropade den 24 mars 2022 en humanitär vapenvila, för att göra det lättare att tillhandahålla Tigray bistånd som varit blockerat på grund av konflikten. Fientligheterna i den norra delen av Etiopien återupptogs den 24 augusti 2022. Trots att konflikten i Etiopien fortfarande är mycket brutal har den nu gått in i en annan fas, mot bakgrund av det offentliga åtagande som gjorts av de båda parterna i konflikten att nå en förhandlingslösning inom en ram som leds av Afrikanska unionen. Uppbyggnaden av och den andra fyllningsfasen för Stora etiopiska renässansdammen som Etiopien har byggt uppströms i Nilen, fortsätter att skapa spänningar mellan Etiopien och dess grannländer. |
| --- | --- |

D.

Den övergripande stabiliteten på Afrikas Horn har ytterligare försämrats sedan konflikten i regionen Tigray i Etiopien inleddes i november 2020 och äventyras av de svåra politiska omställningar som pågår i ett antal länder. Den humanitära situationen i Etiopien är fortfarande dramatisk på grund av konflikter, torka och storskaliga interna tvångsförflyttningar. Den federala regeringen utropade den 24 mars 2022 en humanitär vapenvila, för att göra det lättare att tillhandahålla Tigray bistånd som varit blockerat på grund av konflikten. Fientligheterna i den norra delen av Etiopien återupptogs den 24 augusti 2022. Trots att konflikten i Etiopien fortfarande är mycket brutal har den nu gått in i en annan fas, mot bakgrund av det offentliga åtagande som gjorts av de båda parterna i konflikten att nå en förhandlingslösning inom en ram som leds av Afrikanska unionen. Uppbyggnaden av och den andra fyllningsfasen för Stora etiopiska renässansdammen som Etiopien har byggt uppströms i Nilen, fortsätter att skapa spänningar mellan Etiopien och dess grannländer.

| E. | EU är en viktig, långvarig och pålitlig partner för fred, säkerhet, hållbar utveckling och humanitärt bistånd i regionen, och vederbörlig hänsyn måste tas till detta partnerskap för fred, säkerhet, demokrati, hållbar utveckling och humanitärt bistånd. Befintliga regionala organisationer och andra initiativ såsom Afrikanska unionen och den kombinerade gemensamma insatsstyrkan är ledande aktörer när det gäller att hantera säkerhetsproblemen på Afrikas horn. |
| --- | --- |

E.

EU är en viktig, långvarig och pålitlig partner för fred, säkerhet, hållbar utveckling och humanitärt bistånd i regionen, och vederbörlig hänsyn måste tas till detta partnerskap för fred, säkerhet, demokrati, hållbar utveckling och humanitärt bistånd. Befintliga regionala organisationer och andra initiativ såsom Afrikanska unionen och den kombinerade gemensamma insatsstyrkan är ledande aktörer när det gäller att hantera säkerhetsproblemen på Afrikas horn.

| F. | Den första konferensen mellan Kina och Afrikas horn om fred, samhällsstyrning och utveckling ägde rum den 20–21 juni 2022. Kinas särskilda sändebud för Afrikas horn, Xue Bing, som närvarade vid mötet, erbjöd ovillkorligt stöd från Peking för att lösa konflikterna i regionen, samtidigt som länderna uppmanades att vara oberoende av utländsk inblandning. |
| --- | --- |

F.

Den första konferensen mellan Kina och Afrikas horn om fred, samhällsstyrning och utveckling ägde rum den 20–21 juni 2022. Kinas särskilda sändebud för Afrikas horn, Xue Bing, som närvarade vid mötet, erbjöd ovillkorligt stöd från Peking för att lösa konflikterna i regionen, samtidigt som länderna uppmanades att vara oberoende av utländsk inblandning.

| G. | Den humanitära situationen i Sydsudan försämras till följd av spänningar och konflikter, lokalt våld mellan olika samfund och återkommande översvämningar. FN gjorde bedömningen att Somalia, Etiopien och Kenya behövde brådskande humanitärt bistånd på 4,4 miljarder US-dollar 2022 för att nå ut till 29,1 miljoner människor. I april 2022 hade endast fem procent av dessa behov täckts av det internationella samfundet. Torkan har redan lett till att omkring tre miljoner husdjur har dött i södra Etiopien och i de torra regionerna i Kenya, och till att omkring 30 procent av hushållens besättningar har dött i Somalia. Gräshoppsinvasionen i Östafrika är den värsta på 25 år för Etiopien och Somalia och den värsta på 70 år för Kenya, och utgör ett stort hot mot livsmedelssäkerheten i regionen. Omkring 568 000 barn har behandlats för allvarlig akut undernäring i Etiopien, Kenya och Somalia från januari till juni 2022, och omkring 6,5 miljoner barn beräknas lida av akut undernäring i dessa tre länder. Arbetsgruppen för livsmedelstrygghet och näring uppskattar för närvarande att mellan 23 och 26 miljoner människor kan komma att drabbas av höga nivåer av akut osäker livsmedelsförsörjning i februari 2023, främst på grund av torkan i regionen om regnen i oktober till december uteblir. Enligt experterna kommer gräshoppornas mer frekventa gränsöverskridande rörelser mellan Kenya, Etiopien och Somalia ytterligare att förvärra en redan utsatt situation när det gäller livsmedelssäkerheten. De katastrofala konsekvenserna av kriget i Ukraina, med höjda livsmedels-, bränsle- och råvarupriser som nu har nått extrema nivåer, förvärrar den allvarliga livsmedelskris som härjar i länderna på Afrikas horn. |
| --- | --- |

G.

Den humanitära situationen i Sydsudan försämras till följd av spänningar och konflikter, lokalt våld mellan olika samfund och återkommande översvämningar. FN gjorde bedömningen att Somalia, Etiopien och Kenya behövde brådskande humanitärt bistånd på 4,4 miljarder US-dollar 2022 för att nå ut till 29,1 miljoner människor. I april 2022 hade endast fem procent av dessa behov täckts av det internationella samfundet. Torkan har redan lett till att omkring tre miljoner husdjur har dött i södra Etiopien och i de torra regionerna i Kenya, och till att omkring 30 procent av hushållens besättningar har dött i Somalia. Gräshoppsinvasionen i Östafrika är den värsta på 25 år för Etiopien och Somalia och den värsta på 70 år för Kenya, och utgör ett stort hot mot livsmedelssäkerheten i regionen. Omkring 568 000 barn har behandlats för allvarlig akut undernäring i Etiopien, Kenya och Somalia från januari till juni 2022, och omkring 6,5 miljoner barn beräknas lida av akut undernäring i dessa tre länder. Arbetsgruppen för livsmedelstrygghet och näring uppskattar för närvarande att mellan 23 och 26 miljoner människor kan komma att drabbas av höga nivåer av akut osäker livsmedelsförsörjning i februari 2023, främst på grund av torkan i regionen om regnen i oktober till december uteblir. Enligt experterna kommer gräshoppornas mer frekventa gränsöverskridande rörelser mellan Kenya, Etiopien och Somalia ytterligare att förvärra en redan utsatt situation när det gäller livsmedelssäkerheten. De katastrofala konsekvenserna av kriget i Ukraina, med höjda livsmedels-, bränsle- och råvarupriser som nu har nått extrema nivåer, förvärrar den allvarliga livsmedelskris som härjar i länderna på Afrikas horn.

| H. | Covid-19-pandemin orsakade hälsorelaterade, socioekonomiska och politiska utmaningar i regionen genom att öka fattigdomen, öka ojämlikheterna och förvärra den strukturella och djupa diskrimineringen, med förödande konsekvenser för mänskliga rättigheter och medborgerliga friheter, särskilt för minoritetsgrupper och sårbara personer. I detta sammanhang utnyttjade vissa regeringar covid-19-lagstiftningen för att förtrycka de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

H.

Covid-19-pandemin orsakade hälsorelaterade, socioekonomiska och politiska utmaningar i regionen genom att öka fattigdomen, öka ojämlikheterna och förvärra den strukturella och djupa diskrimineringen, med förödande konsekvenser för mänskliga rättigheter och medborgerliga friheter, särskilt för minoritetsgrupper och sårbara personer. I detta sammanhang utnyttjade vissa regeringar covid-19-lagstiftningen för att förtrycka de mänskliga rättigheterna.

| I. | Afrikas horn förblir också en ursprungs-, transit- och destinationsregion för omfattande migrationsströmmar, både till andra länder i regionen i stort och till EU. Fattigdom och osäkerhet föder varandra och är två av de viktigaste drivkrafterna bakom massförflyttningar av människor på Afrikas horn, särskilt bland ungdomar. Det finns mer än 7,7 miljoner migrerande arbetstagare i Östafrika och på Afrikas horn, och Etiopien, Kenya och Uganda tar emot det högsta antalet internationella migranter på jakt efter bättre ekonomiska förhållanden och försörjningsmöjligheter. |
| --- | --- |

I.

Afrikas horn förblir också en ursprungs-, transit- och destinationsregion för omfattande migrationsströmmar, både till andra länder i regionen i stort och till EU. Fattigdom och osäkerhet föder varandra och är två av de viktigaste drivkrafterna bakom massförflyttningar av människor på Afrikas horn, särskilt bland ungdomar. Det finns mer än 7,7 miljoner migrerande arbetstagare i Östafrika och på Afrikas horn, och Etiopien, Kenya och Uganda tar emot det högsta antalet internationella migranter på jakt efter bättre ekonomiska förhållanden och försörjningsmöjligheter.

| J. | Politiska spänningar, konflikter, naturkatastrofer och konsekvenserna av klimatförändringarna ligger till grund för det stora antalet flyktingar och fördrivna personer i de flesta regionerna. Den humanitära situationen och säkerhetssituationen i flyktinglägren och lägren för internflyktingar är fortfarande osäker. I Kenya finns flyktinglägret Dadaab, som är ett av världens största, med mer än 220 000 registrerade somaliska flyktingar på flykt undan inbördeskrig och klimatrelaterad nöd. Spänningarna mellan Kenya och Somalia över förvaltningen av lägret ökar, medan flyktingar fortsätter att leva under svåra förhållanden och är beroende av FN:s stöd för sin försörjning. |
| --- | --- |

J.

Politiska spänningar, konflikter, naturkatastrofer och konsekvenserna av klimatförändringarna ligger till grund för det stora antalet flyktingar och fördrivna personer i de flesta regionerna. Den humanitära situationen och säkerhetssituationen i flyktinglägren och lägren för internflyktingar är fortfarande osäker. I Kenya finns flyktinglägret Dadaab, som är ett av världens största, med mer än 220 000 registrerade somaliska flyktingar på flykt undan inbördeskrig och klimatrelaterad nöd. Spänningarna mellan Kenya och Somalia över förvaltningen av lägret ökar, medan flyktingar fortsätter att leva under svåra förhållanden och är beroende av FN:s stöd för sin försörjning.

| K. | Afrikas horn, Röda havet och Adenviken blir allt mer oroande områden, där regionala och internationella aktörer har betydande och ofta divergerande ekonomiska intressen och säkerhetsintressen, och utgör ett globalt vägskäl och en flaskhals för råvaruhandeln, eftersom mer än 12 procent av den globala sjöfarten och 40 procent av Asiens handel med Europa transiterar genom Röda havet. Stabilitet, sjöfartsskydd och fri sjöfart i Röda havet och Adenviken är avgörande för att säkerställa globala energiflöden och europeisk energitrygghet, eftersom cirka 6,2 miljoner fat råolja och andra petroleumprodukter passerar genom Bab el-Mandeb varje år (omkring 9 procent av den globala sjöfarten), varav 3,6 miljoner är på väg mot Europa. Rysslands olagliga invasion av Ukraina och den pågående konflikten i landet kommer att öka denna handelsleds betydelse ytterligare. Samtidigt som den gröna och hållbara omställningen fortsätter inom ramen för den europeiska gröna given, kommer behovet av att minska beroendet av Ryssland och diversifiera leverantörerna på kort sikt att ytterligare öka betydelsen av fri sjöfart och sjöfartsskydd i Röda havet och Adenviken ur ett geostrategiskt perspektiv. Röda havsregionen är av stort intresse på grund av sin betydelse för stabiliteten på Afrikas horn och som en knutpunkt för handel och konnektivitet, och unionen och regionen har ett gemensamt intresse av stabilitet och fri sjöfart. |
| --- | --- |

K.

Afrikas horn, Röda havet och Adenviken blir allt mer oroande områden, där regionala och internationella aktörer har betydande och ofta divergerande ekonomiska intressen och säkerhetsintressen, och utgör ett globalt vägskäl och en flaskhals för råvaruhandeln, eftersom mer än 12 procent av den globala sjöfarten och 40 procent av Asiens handel med Europa transiterar genom Röda havet. Stabilitet, sjöfartsskydd och fri sjöfart i Röda havet och Adenviken är avgörande för att säkerställa globala energiflöden och europeisk energitrygghet, eftersom cirka 6,2 miljoner fat råolja och andra petroleumprodukter passerar genom Bab el-Mandeb varje år (omkring 9 procent av den globala sjöfarten), varav 3,6 miljoner är på väg mot Europa. Rysslands olagliga invasion av Ukraina och den pågående konflikten i landet kommer att öka denna handelsleds betydelse ytterligare. Samtidigt som den gröna och hållbara omställningen fortsätter inom ramen för den europeiska gröna given, kommer behovet av att minska beroendet av Ryssland och diversifiera leverantörerna på kort sikt att ytterligare öka betydelsen av fri sjöfart och sjöfartsskydd i Röda havet och Adenviken ur ett geostrategiskt perspektiv. Röda havsregionen är av stort intresse på grund av sin betydelse för stabiliteten på Afrikas horn och som en knutpunkt för handel och konnektivitet, och unionen och regionen har ett gemensamt intresse av stabilitet och fri sjöfart.

| L. | Det elfte ministermötet inom ramen för initiativet för Afrikas horn hölls under toppmötet mellan EU och AU, och för första gången närvarade även medlemmar i Team Europa. Initiativet har mobiliserat över 4,5 miljarder US-dollar från sina tre utvecklingspartner: EU, Afrikanska utvecklingsbanken och Världsbanksgruppen. Sedan 2019 har EU gett sitt stöd till 64 projekt på Afrikas horn via EU:s förvaltningsfond, med huvudsakligt fokus på större ekonomiska och sysselsättningsmässiga möjligheter och bättre styrning och konfliktförebyggande. |
| --- | --- |

L.

Det elfte ministermötet inom ramen för initiativet för Afrikas horn hölls under toppmötet mellan EU och AU, och för första gången närvarade även medlemmar i Team Europa. Initiativet har mobiliserat över 4,5 miljarder US-dollar från sina tre utvecklingspartner: EU, Afrikanska utvecklingsbanken och Världsbanksgruppen. Sedan 2019 har EU gett sitt stöd till 64 projekt på Afrikas horn via EU:s förvaltningsfond, med huvudsakligt fokus på större ekonomiska och sysselsättningsmässiga möjligheter och bättre styrning och konfliktförebyggande.

| M. | Könsbaserad diskriminering och andra former av ojämlikhet är fortfarande djupt förankrat i många länder i regionen, däribland könsbaserat våld och höga nivåer av konfliktrelaterat sexuellt våld, begränsad tillgång till sexuell och reproduktiv hälsa, barn- och tvångsäktenskap, utestängning av gravida flickor från skolor och kvinnlig könsstympning, som fortfarande är en gammal tradition i länderna på Afrikas horn. |
| --- | --- |

M.

Könsbaserad diskriminering och andra former av ojämlikhet är fortfarande djupt förankrat i många länder i regionen, däribland könsbaserat våld och höga nivåer av konfliktrelaterat sexuellt våld, begränsad tillgång till sexuell och reproduktiv hälsa, barn- och tvångsäktenskap, utestängning av gravida flickor från skolor och kvinnlig könsstympning, som fortfarande är en gammal tradition i länderna på Afrikas horn.

| N. | Hbtqi-personer utsätts fortfarande för trakasserier, gripanden, åtal, könsbaserat våld och riskerar även att dödas på grund av sin verkliga eller uppfattade sexuella läggning, könsidentitet eller könsuttryck och könskaraktär. Med undantag för Djibouti är samkönade sexuella handlingar mellan samtyckande personer av samma kön straffbart i alla länder på Afrikas horn. Denna kriminalisering används för att legitimera diskriminerande behandling av hbtqi-personer. Ett upphävande av diskriminerande bestämmelser är ett första nödvändigt steg för att skydda hbtqi-personer mot våld. Inget av länderna på Afrikas horn har infört rättsliga bestämmelser för att juridiskt erkänna transpersoner eller skydda intersexpersoner från könsstympning. |
| --- | --- |

N.

Hbtqi-personer utsätts fortfarande för trakasserier, gripanden, åtal, könsbaserat våld och riskerar även att dödas på grund av sin verkliga eller uppfattade sexuella läggning, könsidentitet eller könsuttryck och könskaraktär. Med undantag för Djibouti är samkönade sexuella handlingar mellan samtyckande personer av samma kön straffbart i alla länder på Afrikas horn. Denna kriminalisering används för att legitimera diskriminerande behandling av hbtqi-personer. Ett upphävande av diskriminerande bestämmelser är ett första nödvändigt steg för att skydda hbtqi-personer mot våld. Inget av länderna på Afrikas horn har infört rättsliga bestämmelser för att juridiskt erkänna transpersoner eller skydda intersexpersoner från könsstympning.

| O. | Den 1 april 2022 ersattes Afrikanska unionens uppdrag i Somalia (Amisom) av Afrikanska unionens övergångsuppdrag i Somalia (Atmis), med det främsta målet att lämna över till den somaliska nationella armén 2024. Det nya uppdraget ska bland annat minska hotet från al-Shabaab, stödja kapacitetsuppbyggnaden hos de somaliska integrerade säkerhets- och polisstyrkorna, gradvis överföra ansvaret för säkerheten till Somalia och stödja den somaliska federala regeringens och federationens delstaters insatser för fred och försoning. FN:s säkerhetsråds resolution 2608 om sjöröveri, som låg till grund för EU:s marina insats Atalanta, har inte förnyats och tillgången till Somalias territorialvatten är därför begränsad. Säkerhetssituationen är bräcklig och oroande, och terroristgruppen al-Shabaab är fortfarande aktiv. Valet hölls 12 månader efter tidsplanen. Landet brottas med växande ekonomiska svårigheter som försämrar dess betalningsförmåga. EU:s ekonomiska stöd har inte betalats ut sedan september 2020 eftersom valprocessen inte slutförts, men direktstödet till utsatta befolkningsgrupper fortsätter. Enligt humanitära icke-statliga organisationer har priserna på vete och olja sedan Rysslands invasion av Ukraina ökat med 300 procent i flera regioner i Somalia, som importerar 90 procent av sitt vete från Ukraina och Ryssland. Enligt FN befann sig mer än 38 procent av Somalias befolkning i allvarlig livsmedelsosäkerhet i mars 2022. |
| --- | --- |

O.

Den 1 april 2022 ersattes Afrikanska unionens uppdrag i Somalia (Amisom) av Afrikanska unionens övergångsuppdrag i Somalia (Atmis), med det främsta målet att lämna över till den somaliska nationella armén 2024. Det nya uppdraget ska bland annat minska hotet från al-Shabaab, stödja kapacitetsuppbyggnaden hos de somaliska integrerade säkerhets- och polisstyrkorna, gradvis överföra ansvaret för säkerheten till Somalia och stödja den somaliska federala regeringens och federationens delstaters insatser för fred och försoning. FN:s säkerhetsråds resolution 2608 om sjöröveri, som låg till grund för EU:s marina insats Atalanta, har inte förnyats och tillgången till Somalias territorialvatten är därför begränsad. Säkerhetssituationen är bräcklig och oroande, och terroristgruppen al-Shabaab är fortfarande aktiv. Valet hölls 12 månader efter tidsplanen. Landet brottas med växande ekonomiska svårigheter som försämrar dess betalningsförmåga. EU:s ekonomiska stöd har inte betalats ut sedan september 2020 eftersom valprocessen inte slutförts, men direktstödet till utsatta befolkningsgrupper fortsätter. Enligt humanitära icke-statliga organisationer har priserna på vete och olja sedan Rysslands invasion av Ukraina ökat med 300 procent i flera regioner i Somalia, som importerar 90 procent av sitt vete från Ukraina och Ryssland. Enligt FN befann sig mer än 38 procent av Somalias befolkning i allvarlig livsmedelsosäkerhet i mars 2022.

| P. | Eftersom FN:s säkerhetsråds resolution 2608 inte förnyats begränsas Atalanta-operationens tillträde till Somalias territorialvatten. |
| --- | --- |

P.

Eftersom FN:s säkerhetsråds resolution 2608 inte förnyats begränsas Atalanta-operationens tillträde till Somalias territorialvatten.

| Q. | Kina har utsett ett särskilt sändebud för frågor som rör Afrikas horn. Kina har ökat sin militära och diplomatiska närvaro i och sitt ekonomiska samarbete med länderna i regionen. |
| --- | --- |

Q.

Kina har utsett ett särskilt sändebud för frågor som rör Afrikas horn. Kina har ökat sin militära och diplomatiska närvaro i och sitt ekonomiska samarbete med länderna i regionen.

| R. | Det råder politiskt dödläge i Sudan sedan statskuppen den 25 oktober 2021 och förhandlingarna mellan civilbefolkningen och militären är mycket svåra. Säkerhetsläget i Darfur, där det har varit nya våldsutbrott sedan november 2021, är mycket oroande. Sudan står inför en allvarlig ekonomisk situation i kombination med att Världsbanken och Internationella valutafonden har ställt in betalningarna i väntan på en hållbar politisk lösning och inrättandet av en civil regering, även kommissionen har avbrutit sitt ekonomiska stöd, men direktstödet till befolkningen har upprätthållits. Rysslands planerade militärbas kommer att ge det strategisk tillgång till Röda havet. |
| --- | --- |

R.

Det råder politiskt dödläge i Sudan sedan statskuppen den 25 oktober 2021 och förhandlingarna mellan civilbefolkningen och militären är mycket svåra. Säkerhetsläget i Darfur, där det har varit nya våldsutbrott sedan november 2021, är mycket oroande. Sudan står inför en allvarlig ekonomisk situation i kombination med att Världsbanken och Internationella valutafonden har ställt in betalningarna i väntan på en hållbar politisk lösning och inrättandet av en civil regering, även kommissionen har avbrutit sitt ekonomiska stöd, men direktstödet till befolkningen har upprätthållits. Rysslands planerade militärbas kommer att ge det strategisk tillgång till Röda havet.

| S. | Genomförandet av det fredsavtal som undertecknades 2018 har försenats över tio år sedan Sydsudans självständighet 2011. President Salva Kiir avser hålla allmänna val 2023, i enlighet med de tidsramar som föreskrivs i fredsavtalet. Den politiska och militära splittringen i landet, både mellan och inom olika politiska grupperingar, militära falanger och etniska grupper, är oroande. |
| --- | --- |

S.

Genomförandet av det fredsavtal som undertecknades 2018 har försenats över tio år sedan Sydsudans självständighet 2011. President Salva Kiir avser hålla allmänna val 2023, i enlighet med de tidsramar som föreskrivs i fredsavtalet. Den politiska och militära splittringen i landet, både mellan och inom olika politiska grupperingar, militära falanger och etniska grupper, är oroande.

| T. | I Kenya är det politiska landskapet starkt polariserat. Allmänna val hölls den 9 augusti 2022. Den ekonomiska situationen är svår till följd av covid-19-pandemins globala konsekvenser och den ackumulerade skuldbördan. Kenya skulle kunna spela en konstruktiv roll för fred och säkerhet i regionen. Vice ordförande för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik besökte Kenya två gånger i år, en gång den 10 september 2022 inom ramen för det regionala besöket i Kenya, Moçambique och Somalia, och en gång den 29 januari 2022 för att formellt inleda den strategiska dialogen mellan EU och Kenya, där ekonomi, handel och investeringar har fastställts som främsta prioriteringar. |
| --- | --- |

T.

I Kenya är det politiska landskapet starkt polariserat. Allmänna val hölls den 9 augusti 2022. Den ekonomiska situationen är svår till följd av covid-19-pandemins globala konsekvenser och den ackumulerade skuldbördan. Kenya skulle kunna spela en konstruktiv roll för fred och säkerhet i regionen. Vice ordförande för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik besökte Kenya två gånger i år, en gång den 10 september 2022 inom ramen för det regionala besöket i Kenya, Moçambique och Somalia, och en gång den 29 januari 2022 för att formellt inleda den strategiska dialogen mellan EU och Kenya, där ekonomi, handel och investeringar har fastställts som främsta prioriteringar.

| U. | Ugandas president Yoweri Museveni återvaldes för en sjätte mandatperiod efter valet den 14 januari 2021. En militäroperation inleddes den 30 november 2021 mot en terroristgrupp, Allied Democratic Forces, i Ituri och Norra Kivu i de östra delarna av Demokratiska republiken Kongo, efter en rad attacker som begåtts av den väpnade gruppen, som härrör från Uganda och har anknytning till Daish. |
| --- | --- |

U.

Ugandas president Yoweri Museveni återvaldes för en sjätte mandatperiod efter valet den 14 januari 2021. En militäroperation inleddes den 30 november 2021 mot en terroristgrupp, Allied Democratic Forces, i Ituri och Norra Kivu i de östra delarna av Demokratiska republiken Kongo, efter en rad attacker som begåtts av den väpnade gruppen, som härrör från Uganda och har anknytning till Daish.

| V. | President Isaias Afwerki från Folkfronten för demokrati och rättvisa har styrt Eritrea sedan självständigheten 1993. Den demokratiseringsprocess som inleddes i och med antagandet av Eritreas konstitution 1997 har avstannat. Den eritreanska regimen har slagit ned på de flesta grundläggande friheterna och människorättssituationen i landet är mycket oroande. Eritrea är ett av de minst utvecklade länderna i världen. Dess två viktigaste biståndsgivare är Globala fonden och kommissionen, och EU finansierar för närvarande ett vägrenoveringsprojekt i Eritrea med 20 miljoner euro genom förvaltningsfonden för nödåtgärder, efter att ha dragit tillbaka mer än 100 miljoner euro 2021 till följd av Eritreas inblandning i konflikten i norra Etiopien. |
| --- | --- |

V.

President Isaias Afwerki från Folkfronten för demokrati och rättvisa har styrt Eritrea sedan självständigheten 1993. Den demokratiseringsprocess som inleddes i och med antagandet av Eritreas konstitution 1997 har avstannat. Den eritreanska regimen har slagit ned på de flesta grundläggande friheterna och människorättssituationen i landet är mycket oroande. Eritrea är ett av de minst utvecklade länderna i världen. Dess två viktigaste biståndsgivare är Globala fonden och kommissionen, och EU finansierar för närvarande ett vägrenoveringsprojekt i Eritrea med 20 miljoner euro genom förvaltningsfonden för nödåtgärder, efter att ha dragit tillbaka mer än 100 miljoner euro 2021 till följd av Eritreas inblandning i konflikten i norra Etiopien.

| W. | Djibouti har ett mycket strategiskt läge vid Bab-el-Mandeb-sundet, en av världens mest trafikerade havskorridorer, som kontrollerar inloppet till Röda havet, vilket möjliggör en tillväxtmodell med fokus på infrastrukturutveckling (hamnar och järnväg). Den 9 april 2021 vann den sittande presidenten Ismail Omar Guelleh valet för femte gången i rad. Djibouti ligger mitt i den krisbåge som spänner från Sahel till Mellanöstern. Republiken Djibouti är visserligen ett relativt stabilt land, men dess direkta regionala omgivning är instabil. Djibouti har i hög grad deltagit militärt inom ramen för Atmis i kampen mot de somaliska terroristerna från al-Shabaab. |
| --- | --- |

W.

Djibouti har ett mycket strategiskt läge vid Bab-el-Mandeb-sundet, en av världens mest trafikerade havskorridorer, som kontrollerar inloppet till Röda havet, vilket möjliggör en tillväxtmodell med fokus på infrastrukturutveckling (hamnar och järnväg). Den 9 april 2021 vann den sittande presidenten Ismail Omar Guelleh valet för femte gången i rad. Djibouti ligger mitt i den krisbåge som spänner från Sahel till Mellanöstern. Republiken Djibouti är visserligen ett relativt stabilt land, men dess direkta regionala omgivning är instabil. Djibouti har i hög grad deltagit militärt inom ramen för Atmis i kampen mot de somaliska terroristerna från al-Shabaab.

1.   Europaparlamentet rekommenderar rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att

Konsekvenserna av Rysslands anfallskrig mot Ukraina för Afrikas horn

| a) | genomföra en omfattande utvärdering av EU:s tidigare strategier och åtaganden gentemot Afrikas horn i syfte att identifiera de erfarenheter som gjorts och justera EU:s engagemang i regionen i enlighet därmed; erkänna att Rysslands anfallskrig mot Ukraina har oroväckande omedelbara och långsiktiga konsekvenser för Afrikas horn och att EU som en reaktion måste anpassa sitt engagemang i regionen; reagera på det faktum att den övergripande säkerhetssituationen i regionen påverkas negativt till följd av Rysslands olagliga agerande; åtgärda det faktum att Ryssland redan har väletablerade, mångfasetterade förbindelser och inflytande i regionen, bland annat genom investeringar (både civila och militära) och utplacering av paramilitära grupper såsom Wagnergruppen i Sudan, och erkänna att dessa åtgärder har potential att ytterligare destabilisera angränsande områden; motarbeta de ryska försöken att organisera vilseledande informations- och desinformationskampanjer i regionen för att främja en fientlighet gentemot EU genom att anta en övergripande EU-strategi för offentlig kommunikation i syfte att motverka och omintetgöra de ryska insatserna, i kombination med konkreta åtgärder och åtaganden som tar hänsyn till lokalbefolkningens behov; fördöma spridningen av budskap som berättigar Rysslands anfallskrig mot Ukraina, vilket illustreras av den sudanesiska generalen Hemettis uttalande av den 23 februari 2022, där han felaktigt hävdade att Rysslands aggression mot Ukraina syftade till att ”skydda” Ryssland; öka EU:s diplomatiska, politiska, ekonomiska och humanitära engagemang med AU, dess regionala komponenter och enskilda länder genom att vidta konkreta åtgärder som visar EU:s engagemang för regionen, i syfte att främja lokala och regionala strategier för att förhindra ytterligare regional instabilitet, minska deras sårbarhet för utländskt inflytande och ta itu med och reagera på de negativa konsekvenserna av Rysslands anfallskrig mot Ukraina; omedelbart fördjupa det diplomatiska samarbetet med regeringarna i regionen för att diskutera och klargöra de förödande effekterna på kort, medellång och lång sikt av de ryska målen och operationerna i regionen; tillstå att Rysslands pågående anfallskrig mot Ukraina, i synnerhet Rysslands sjöblockad, orsakar avbrott i leveranskedjorna och har allvarliga konsekvenser för livsmedelssäkerheten på Afrikas horn, både på kort och medellång sikt, eftersom cirka 90 procent av vetet importeras från Ryska federationen och Ukraina; ta hänsyn till att minst 20 miljoner människor redan riskerade hungersnöd på grund av den extrema torkan i Kenya, Somalia och Etiopien och gräshoppssvärmar; avsevärt öka EU:s stöd och bistånd till Afrikas horn för att undgå risken för hungersnöd eller svårigheter med att få tillgång till livsmedel; erkänna finansieringsunderskotten för regionen under de kommande sex månaderna, nämligen 437 miljoner US-dollar enligt Världslivsmedelsprogrammet och 130 miljoner US-dollar enligt FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation, och göra sitt yttersta för att bidra till att avhjälpa dessa brister och gå utöver de 21,5 miljoner euro i ytterligare humanitärt bistånd från EU som redan anslagits, |
| --- | --- |

a)

genomföra en omfattande utvärdering av EU:s tidigare strategier och åtaganden gentemot Afrikas horn i syfte att identifiera de erfarenheter som gjorts och justera EU:s engagemang i regionen i enlighet därmed; erkänna att Rysslands anfallskrig mot Ukraina har oroväckande omedelbara och långsiktiga konsekvenser för Afrikas horn och att EU som en reaktion måste anpassa sitt engagemang i regionen; reagera på det faktum att den övergripande säkerhetssituationen i regionen påverkas negativt till följd av Rysslands olagliga agerande; åtgärda det faktum att Ryssland redan har väletablerade, mångfasetterade förbindelser och inflytande i regionen, bland annat genom investeringar (både civila och militära) och utplacering av paramilitära grupper såsom Wagnergruppen i Sudan, och erkänna att dessa åtgärder har potential att ytterligare destabilisera angränsande områden; motarbeta de ryska försöken att organisera vilseledande informations- och desinformationskampanjer i regionen för att främja en fientlighet gentemot EU genom att anta en övergripande EU-strategi för offentlig kommunikation i syfte att motverka och omintetgöra de ryska insatserna, i kombination med konkreta åtgärder och åtaganden som tar hänsyn till lokalbefolkningens behov; fördöma spridningen av budskap som berättigar Rysslands anfallskrig mot Ukraina, vilket illustreras av den sudanesiska generalen Hemettis uttalande av den 23 februari 2022, där han felaktigt hävdade att Rysslands aggression mot Ukraina syftade till att ”skydda” Ryssland; öka EU:s diplomatiska, politiska, ekonomiska och humanitära engagemang med AU, dess regionala komponenter och enskilda länder genom att vidta konkreta åtgärder som visar EU:s engagemang för regionen, i syfte att främja lokala och regionala strategier för att förhindra ytterligare regional instabilitet, minska deras sårbarhet för utländskt inflytande och ta itu med och reagera på de negativa konsekvenserna av Rysslands anfallskrig mot Ukraina; omedelbart fördjupa det diplomatiska samarbetet med regeringarna i regionen för att diskutera och klargöra de förödande effekterna på kort, medellång och lång sikt av de ryska målen och operationerna i regionen; tillstå att Rysslands pågående anfallskrig mot Ukraina, i synnerhet Rysslands sjöblockad, orsakar avbrott i leveranskedjorna och har allvarliga konsekvenser för livsmedelssäkerheten på Afrikas horn, både på kort och medellång sikt, eftersom cirka 90 procent av vetet importeras från Ryska federationen och Ukraina; ta hänsyn till att minst 20 miljoner människor redan riskerade hungersnöd på grund av den extrema torkan i Kenya, Somalia och Etiopien och gräshoppssvärmar; avsevärt öka EU:s stöd och bistånd till Afrikas horn för att undgå risken för hungersnöd eller svårigheter med att få tillgång till livsmedel; erkänna finansieringsunderskotten för regionen under de kommande sex månaderna, nämligen 437 miljoner US-dollar enligt Världslivsmedelsprogrammet och 130 miljoner US-dollar enligt FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation, och göra sitt yttersta för att bidra till att avhjälpa dessa brister och gå utöver de 21,5 miljoner euro i ytterligare humanitärt bistånd från EU som redan anslagits,

Vägledande principer

| b) | fullt ut erkänna regionens potential och strategiska relevans och utveckla en verkligt strategisk vision för samarbete och engagemang genom att kontinuerligt arbeta för att genomföra och anpassa strategin för Afrikas horn i ljuset av den senaste utvecklingen i regionen, vilket ger ny kraft och ett ömsesidigt fördelaktigt förhållande baserat på konsekventa, snabba och effektiva samråd och gemensamma värderingar, intressen och framtidsutsikter; gå ifrån en föråldrad givar- och mottagarmentalitet till ett jämbördigt partnerskap mellan EU och länderna på Afrikas horn för att skapa förutsättningar för en hållbar och fredlig utveckling i regionen, |
| --- | --- |

b)

fullt ut erkänna regionens potential och strategiska relevans och utveckla en verkligt strategisk vision för samarbete och engagemang genom att kontinuerligt arbeta för att genomföra och anpassa strategin för Afrikas horn i ljuset av den senaste utvecklingen i regionen, vilket ger ny kraft och ett ömsesidigt fördelaktigt förhållande baserat på konsekventa, snabba och effektiva samråd och gemensamma värderingar, intressen och framtidsutsikter; gå ifrån en föråldrad givar- och mottagarmentalitet till ett jämbördigt partnerskap mellan EU och länderna på Afrikas horn för att skapa förutsättningar för en hållbar och fredlig utveckling i regionen,

| c) | samordna EU:s initiativ och stöd med afrikanska motparter genom att främja afrikanskt egenansvar för programmen och på så sätt bidra till att finna afrikanska lösningar på afrikanska problem; i detta avseende, anta ett villkorsstyrt synsätt, även när det gäller säkerhetsfrågor, baserat på principen ”mer för mer och mindre för mindre”; notera att utvecklingsbiståndet ibland används ineffektivt och ibland missbrukas av mottagarländernas regeringar; underlätta stärkandet av en bottom-up-strategi, där lokalsamhällen och civilsamhällesorganisationer kan arbeta för att bygga upp sin egen kapacitet och förbereda, samordna och organisera sig bättre för att bli mer motståndskraftiga, |
| --- | --- |

c)

samordna EU:s initiativ och stöd med afrikanska motparter genom att främja afrikanskt egenansvar för programmen och på så sätt bidra till att finna afrikanska lösningar på afrikanska problem; i detta avseende, anta ett villkorsstyrt synsätt, även när det gäller säkerhetsfrågor, baserat på principen ”mer för mer och mindre för mindre”; notera att utvecklingsbiståndet ibland används ineffektivt och ibland missbrukas av mottagarländernas regeringar; underlätta stärkandet av en bottom-up-strategi, där lokalsamhällen och civilsamhällesorganisationer kan arbeta för att bygga upp sin egen kapacitet och förbereda, samordna och organisera sig bättre för att bli mer motståndskraftiga,

| d) | samordna insatserna i regionen med AU och dess regionala komponenter, särskilt Östafrikanska gemenskapen och den mellanstatliga utvecklingsmyndigheten (Igad), samt med FN och andra likasinnade internationella och regionala organisationer, finansinstitut och enskilda länder; fortsätta att stödja pågående uppdrag i området som bidrar till dessa insatser, inbegripet EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitiska uppdrag, i syfte att bidra till ett kollektivt svar som är utformat för att uppnå stabilitet och utveckling; uppmuntra Förenade kungariket att samordna sina insatser i regionen med EU, |
| --- | --- |

d)

samordna insatserna i regionen med AU och dess regionala komponenter, särskilt Östafrikanska gemenskapen och den mellanstatliga utvecklingsmyndigheten (Igad), samt med FN och andra likasinnade internationella och regionala organisationer, finansinstitut och enskilda länder; fortsätta att stödja pågående uppdrag i området som bidrar till dessa insatser, inbegripet EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitiska uppdrag, i syfte att bidra till ett kollektivt svar som är utformat för att uppnå stabilitet och utveckling; uppmuntra Förenade kungariket att samordna sina insatser i regionen med EU,

| e) | anta en proaktiv, inkluderande och samarbetsinriktad strategi baserad på ett konstruktivt engagemang med länder och aktörer på Afrikas horn, dela med sig av EU:s bästa praxis och erfarenheter när det gäller att integrera frågor som rör säkerhet och ekonomisk utveckling liksom finansiella, sociala och kulturella frågor för att främja ett effektivt samarbete i hela regionen och på sjöfartsområdet, vilket samtidigt också främjar dialogen med alla berörda parter, särskilt genom EU:s särskilda representant för Afrikas horn, |
| --- | --- |

e)

anta en proaktiv, inkluderande och samarbetsinriktad strategi baserad på ett konstruktivt engagemang med länder och aktörer på Afrikas horn, dela med sig av EU:s bästa praxis och erfarenheter när det gäller att integrera frågor som rör säkerhet och ekonomisk utveckling liksom finansiella, sociala och kulturella frågor för att främja ett effektivt samarbete i hela regionen och på sjöfartsområdet, vilket samtidigt också främjar dialogen med alla berörda parter, särskilt genom EU:s särskilda representant för Afrikas horn,

Regional fred och säkerhet

| f) | erkänna att osäkerheten och instabiliteten på Afrikas horn utgör ett allvarligt hot mot de ekonomiska och sociala utsikterna för hela Afrika och mot unionens och regionens säkerhetsproblem; bidra till regional säkerhet och stabilitet med en integrerad strategi och främja kopplingen mellan humanitärt bistånd, utvecklingssamarbete och fred genom civilt konfliktförebyggande, fredlig tvistlösning, konfliktlösning, medling, kapacitetsuppbyggnad och försoningsverksamhet; integrera ungdomars inkludering och kvinnors fullständiga, jämlika och meningsfulla representation och aktiva deltagande i freds- och säkerhetsfrågor, bland annat genom stöd till och genomförande av FN:s agendor för ungdomar, fred och säkerhet och för kvinnor, fred och säkerhet, formulera konkreta åtaganden på kort och medellång sikt och fastställa hur detta kommer att mätas och objektivt rapporteras; stödja afrikanskägda processer inom AU, Igad och Östafrikanska gemenskapen och ta itu med de bakomliggande orsakerna till konflikter, extremism och radikalisering såsom extrem fattigdom och ojämlikhet, konsekvenserna av klimatförändringarna, nämligen knappa resurser såsom åkermark och vatten, och långvariga gränstvister genom politiskt, ekonomiskt, operativt och logistiskt stöd; stärka det strategiska partnerskapet mellan EU och AU när det gäller konfliktförebyggande, konfliktlösning och fredsbevarande; stärka samarbetet med Afrikanska unionens freds- och säkerhetsråd och de regionala ekonomiska gemenskaperna i detta avseende; godkänna konceptet mänsklig säkerhet som komplement till statliga säkerhetsstrategier som sätter åtgärder och institutioner i folkets tjänst; stödja den nödvändiga röjningen av och ta itu med de föroreningar som orsakas av landminor, klusterammunition och andra sprängämnen, som hindrar social och ekonomisk utveckling och har en oproportionerlig inverkan på barn, kvinnor och marginaliserade grupper, |
| --- | --- |

f)

erkänna att osäkerheten och instabiliteten på Afrikas horn utgör ett allvarligt hot mot de ekonomiska och sociala utsikterna för hela Afrika och mot unionens och regionens säkerhetsproblem; bidra till regional säkerhet och stabilitet med en integrerad strategi och främja kopplingen mellan humanitärt bistånd, utvecklingssamarbete och fred genom civilt konfliktförebyggande, fredlig tvistlösning, konfliktlösning, medling, kapacitetsuppbyggnad och försoningsverksamhet; integrera ungdomars inkludering och kvinnors fullständiga, jämlika och meningsfulla representation och aktiva deltagande i freds- och säkerhetsfrågor, bland annat genom stöd till och genomförande av FN:s agendor för ungdomar, fred och säkerhet och för kvinnor, fred och säkerhet, formulera konkreta åtaganden på kort och medellång sikt och fastställa hur detta kommer att mätas och objektivt rapporteras; stödja afrikanskägda processer inom AU, Igad och Östafrikanska gemenskapen och ta itu med de bakomliggande orsakerna till konflikter, extremism och radikalisering såsom extrem fattigdom och ojämlikhet, konsekvenserna av klimatförändringarna, nämligen knappa resurser såsom åkermark och vatten, och långvariga gränstvister genom politiskt, ekonomiskt, operativt och logistiskt stöd; stärka det strategiska partnerskapet mellan EU och AU när det gäller konfliktförebyggande, konfliktlösning och fredsbevarande; stärka samarbetet med Afrikanska unionens freds- och säkerhetsråd och de regionala ekonomiska gemenskaperna i detta avseende; godkänna konceptet mänsklig säkerhet som komplement till statliga säkerhetsstrategier som sätter åtgärder och institutioner i folkets tjänst; stödja den nödvändiga röjningen av och ta itu med de föroreningar som orsakas av landminor, klusterammunition och andra sprängämnen, som hindrar social och ekonomisk utveckling och har en oproportionerlig inverkan på barn, kvinnor och marginaliserade grupper,

| g) | åtgärda de eventuella osäkerheter och spänningar som kan uppstå till följd av Etiopiens anläggning av Stora etiopiska renässansdammen och delningen av Nilens vatten med Sudan och Egypten, som ligger längre ner vid floden; uppmana de tre länderna att återvända till förhandlingsbordet och arbeta med tillsammans dem för att finna en diplomatisk förhandlingslösning inom lämpliga forum under ledning av AU och Igad, som gör det möjligt att beakta Etiopiens intresse av att generera vattenkraft samt kuststaternas oro över vattensäkerheten och förebygga riskerna med ensidiga attityder när det gäller användning av gemensamma miljöresurser; ta hänsyn till att klimatförändringarnas effekter utgör en stor utmaning för Afrikas horn och kräva ett nära samarbete i regionen när det gäller produktion av hållbar energi och resursdelning, och erkänna att den europeiska gröna given erbjuder viktiga möjligheter till samarbete; tillhandahålla ekonomiskt och tekniskt stöd samt utbyta innovativ teknik, bästa praxis och tillvaratagna erfarenheter med våra afrikanska partner för att utnyttja fördelarna med den gröna omställningen och kopplingen vatten–livsmedel–energi, och öka investeringarna i regionens omställning, inbegripet i integrerad infrastruktur såsom transnationella energinät, |
| --- | --- |

g)

åtgärda de eventuella osäkerheter och spänningar som kan uppstå till följd av Etiopiens anläggning av Stora etiopiska renässansdammen och delningen av Nilens vatten med Sudan och Egypten, som ligger längre ner vid floden; uppmana de tre länderna att återvända till förhandlingsbordet och arbeta med tillsammans dem för att finna en diplomatisk förhandlingslösning inom lämpliga forum under ledning av AU och Igad, som gör det möjligt att beakta Etiopiens intresse av att generera vattenkraft samt kuststaternas oro över vattensäkerheten och förebygga riskerna med ensidiga attityder när det gäller användning av gemensamma miljöresurser; ta hänsyn till att klimatförändringarnas effekter utgör en stor utmaning för Afrikas horn och kräva ett nära samarbete i regionen när det gäller produktion av hållbar energi och resursdelning, och erkänna att den europeiska gröna given erbjuder viktiga möjligheter till samarbete; tillhandahålla ekonomiskt och tekniskt stöd samt utbyta innovativ teknik, bästa praxis och tillvaratagna erfarenheter med våra afrikanska partner för att utnyttja fördelarna med den gröna omställningen och kopplingen vatten–livsmedel–energi, och öka investeringarna i regionens omställning, inbegripet i integrerad infrastruktur såsom transnationella energinät,

| h) | säkra samordning med internationella partner och organisationer för att tillhandahålla snabbt och tillräckligt humanitärt stöd och bistånd till de länder som har drabbats av konflikter, extremtorka och andra naturkatastrofer och av den ryska aggressionen i Ukraina, vilket har bidragit till stigande kostnader för livsmedel och bränsle och störningar i de globala leveranskedjorna; erkänna kopplingarna mellan klimatkrisen, fred och konflikter och behovet av fredsbyggande och klimatanpassnings- och begränsningsinsatser för att hantera dessa och behandla klimatsäkerhet som ett centralt inslag i alla övergripande regionala strategier; ta ledningen för att sammankalla givarsamfundet till en extraordinär givarkonferens för Afrikas horn för att undvika att regionen drabbas av hungersnöd på nytt, |
| --- | --- |

h)

säkra samordning med internationella partner och organisationer för att tillhandahålla snabbt och tillräckligt humanitärt stöd och bistånd till de länder som har drabbats av konflikter, extremtorka och andra naturkatastrofer och av den ryska aggressionen i Ukraina, vilket har bidragit till stigande kostnader för livsmedel och bränsle och störningar i de globala leveranskedjorna; erkänna kopplingarna mellan klimatkrisen, fred och konflikter och behovet av fredsbyggande och klimatanpassnings- och begränsningsinsatser för att hantera dessa och behandla klimatsäkerhet som ett centralt inslag i alla övergripande regionala strategier; ta ledningen för att sammankalla givarsamfundet till en extraordinär givarkonferens för Afrikas horn för att undvika att regionen drabbas av hungersnöd på nytt,

| i) | erkänna de positiva effekterna av EU:s och dess internationella partners engagemang genom uppdrag och insatser som Atalanta, EU:s kapacitetsuppbyggande uppdrag i Somalia och EU:s program för att främja regionalt sjöfartsskydd, både genom att förebygga piratangrepp innan de inträffar och minska framgångarna för dem som begår dem, och beklagar att FN:s säkerhetsråds resolution 2608 inte har förnyats, vilket tyvärr begränsar insatsens tillträde till Somalias territorialvatten; lovorda de positiva resultat som EU:s kapacitetsuppbyggande uppdrag i Somalia redan har uppnått på området för civil brottsbekämpning, och säkerställa att uppdraget har tillräckliga medel och tillräckligt med personal för att vara effektivt; uppmana medlemsstaterna att visa lämpligt engagemang i Atmis och EU:s utbildningsuppdrag i Somalia, både i fråga om personal och medel, för att ge Somalias försvarsmakt möjlighet att garantera säkerheten i landet med full respekt för humanitär rätt och internationell människorättslagstiftning; understryka behovet av att EU bekräftar sin ställning som en trovärdig partner för Somalia och stöder Atmis som en del av en integrerad strategi, som antagits i samordning med uppdrag inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken i Somalia, den europeiska fredsfaciliteten, humanitära biståndsinsatser och instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete, |
| --- | --- |

i)

erkänna de positiva effekterna av EU:s och dess internationella partners engagemang genom uppdrag och insatser som Atalanta, EU:s kapacitetsuppbyggande uppdrag i Somalia och EU:s program för att främja regionalt sjöfartsskydd, både genom att förebygga piratangrepp innan de inträffar och minska framgångarna för dem som begår dem, och beklagar att FN:s säkerhetsråds resolution 2608 inte har förnyats, vilket tyvärr begränsar insatsens tillträde till Somalias territorialvatten; lovorda de positiva resultat som EU:s kapacitetsuppbyggande uppdrag i Somalia redan har uppnått på området för civil brottsbekämpning, och säkerställa att uppdraget har tillräckliga medel och tillräckligt med personal för att vara effektivt; uppmana medlemsstaterna att visa lämpligt engagemang i Atmis och EU:s utbildningsuppdrag i Somalia, både i fråga om personal och medel, för att ge Somalias försvarsmakt möjlighet att garantera säkerheten i landet med full respekt för humanitär rätt och internationell människorättslagstiftning; understryka behovet av att EU bekräftar sin ställning som en trovärdig partner för Somalia och stöder Atmis som en del av en integrerad strategi, som antagits i samordning med uppdrag inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken i Somalia, den europeiska fredsfaciliteten, humanitära biståndsinsatser och instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete,

| j) | uttrycka oro över den ihållande verksamheten i radikala militanta islamistiska terroristgrupper som verkar på Afrikas horn och i grannländerna, framför allt al-Shabaab, al-Qaida och Daish, som är mycket flexibla och kan få ett varaktigt fotfäste i befolkningen; uppmana EU och dess medlemsstater att fokusera på jihadismens utbredning i regionen och ge skräddarsytt och effektivt stöd till de drabbade länderna för att motverka både de omedelbara effekterna av denna utbredning och de komplexa bakomliggande orsakerna till extremism, radikalisering, våld, terrorism och mottaglighet för rekrytering; erkänna att terroristorganisationernas betydelse och förmåga att verka i regionen ytterligare förstärks av de nationella gränsernas genomtränglighet, och stödja nationella och regionala insatser för att öka gränssäkerheten; samarbeta med enskilda länder och regionala organisationer, särskilt Östafrikanska gemenskapen, Igad och den östafrikanska beredskapsstyrkan, i syfte att anta en regional strategi för att bekämpa terrorism och åtgärda dess bakomliggande orsaker, |
| --- | --- |

j)

uttrycka oro över den ihållande verksamheten i radikala militanta islamistiska terroristgrupper som verkar på Afrikas horn och i grannländerna, framför allt al-Shabaab, al-Qaida och Daish, som är mycket flexibla och kan få ett varaktigt fotfäste i befolkningen; uppmana EU och dess medlemsstater att fokusera på jihadismens utbredning i regionen och ge skräddarsytt och effektivt stöd till de drabbade länderna för att motverka både de omedelbara effekterna av denna utbredning och de komplexa bakomliggande orsakerna till extremism, radikalisering, våld, terrorism och mottaglighet för rekrytering; erkänna att terroristorganisationernas betydelse och förmåga att verka i regionen ytterligare förstärks av de nationella gränsernas genomtränglighet, och stödja nationella och regionala insatser för att öka gränssäkerheten; samarbeta med enskilda länder och regionala organisationer, särskilt Östafrikanska gemenskapen, Igad och den östafrikanska beredskapsstyrkan, i syfte att anta en regional strategi för att bekämpa terrorism och åtgärda dess bakomliggande orsaker,

| k) | tillhandahålla skräddarsytt och behovsstyrt stöd till AU, dess regionala komponenter och enskilda länder i deras ansträngningar att förbättra villkoren för säkerhet och stabilitet; upprätthålla det stöd som ges via instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete och dess politik för kapacitetsuppbyggnad till stöd för säkerhet och utveckling och den europeiska fredsfaciliteten, särskilt till Atalanta och EU:s utbildningsuppdrag i Somalia, och se till att den överensstämmer med EU:s gemensamma ståndpunkt om vapenexport och fullt ut respekterar mänskliga rättigheter och humanitär rätt, skyldigheter avseende förhandsbedömning av risker, permanent övervakning av tillhandahållandet av militär teknik till aktörer i tredjeländer och effektiva bestämmelser om transparens, inbegripet spårbarhet och korrekt användning av det material som levereras till partner inom ramen för den europeiska fredsfaciliteten, i syfte att bidra till att bygga upp en ansvarsfull, stabil och tillförlitlig säkerhetssektor; fullt ut utnyttja den europeiska fredsfacilitetens potential i detta avseende och säkerställa kontinuitet med den tidigare fredsbevarande resursen för Afrika när det gäller kvaliteten på och kvantiteten av finansieringen av Afrikaledda initiativ; säkerställa att alla den europeiska fredsfacilitetens finansieringsåtaganden som ingicks med Afrikas horn före Rysslands kriminella invasion av Ukraina fullgörs; säkerställa finansiering av den civila beståndsdelen av Atmis, |
| --- | --- |

k)

tillhandahålla skräddarsytt och behovsstyrt stöd till AU, dess regionala komponenter och enskilda länder i deras ansträngningar att förbättra villkoren för säkerhet och stabilitet; upprätthålla det stöd som ges via instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete och dess politik för kapacitetsuppbyggnad till stöd för säkerhet och utveckling och den europeiska fredsfaciliteten, särskilt till Atalanta och EU:s utbildningsuppdrag i Somalia, och se till att den överensstämmer med EU:s gemensamma ståndpunkt om vapenexport och fullt ut respekterar mänskliga rättigheter och humanitär rätt, skyldigheter avseende förhandsbedömning av risker, permanent övervakning av tillhandahållandet av militär teknik till aktörer i tredjeländer och effektiva bestämmelser om transparens, inbegripet spårbarhet och korrekt användning av det material som levereras till partner inom ramen för den europeiska fredsfaciliteten, i syfte att bidra till att bygga upp en ansvarsfull, stabil och tillförlitlig säkerhetssektor; fullt ut utnyttja den europeiska fredsfacilitetens potential i detta avseende och säkerställa kontinuitet med den tidigare fredsbevarande resursen för Afrika när det gäller kvaliteten på och kvantiteten av finansieringen av Afrikaledda initiativ; säkerställa att alla den europeiska fredsfacilitetens finansieringsåtaganden som ingicks med Afrikas horn före Rysslands kriminella invasion av Ukraina fullgörs; säkerställa finansiering av den civila beståndsdelen av Atmis,

Demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen

| l) | fullt ut stödja övergången till demokrati, rättsstatsprincipen, statsbyggande processer och en öppen politisk arena som är anpassad till olika lokala förhållanden; stödja strategier för att främja inkluderande försoningsprocesser i syfte att inrätta trovärdiga och representativa institutioner som säkrar deltagandet av de olika befolkningsgrupperna; samarbeta framför allt med Somalia, Etiopien och Sudan för att öka insatserna för att inkludera underrepresenterade befolkningsgrupper och kvinnor i politik och styrande organ på hög nivå och hjälpa partnerländerna att hantera missnöje med och brist på förtroende för nationella myndigheter genom förtroendeskapande åtgärder; vara redo att vid behov sätta in EU:s valobservatörsuppdrag för att stödja valprocesser före och under val; erkänna den parlamentariska diplomatins potential som ett verktyg för att främja dialog och bygga upp ett holistiskt partnerskap mellan EU, AU och enskilda länder, |
| --- | --- |

l)

fullt ut stödja övergången till demokrati, rättsstatsprincipen, statsbyggande processer och en öppen politisk arena som är anpassad till olika lokala förhållanden; stödja strategier för att främja inkluderande försoningsprocesser i syfte att inrätta trovärdiga och representativa institutioner som säkrar deltagandet av de olika befolkningsgrupperna; samarbeta framför allt med Somalia, Etiopien och Sudan för att öka insatserna för att inkludera underrepresenterade befolkningsgrupper och kvinnor i politik och styrande organ på hög nivå och hjälpa partnerländerna att hantera missnöje med och brist på förtroende för nationella myndigheter genom förtroendeskapande åtgärder; vara redo att vid behov sätta in EU:s valobservatörsuppdrag för att stödja valprocesser före och under val; erkänna den parlamentariska diplomatins potential som ett verktyg för att främja dialog och bygga upp ett holistiskt partnerskap mellan EU, AU och enskilda länder,

| m) | arbeta i partnerskap med EU:s afrikanska motparter och öka samarbetet med det civila samhället för att identifiera och hantera de viktigaste utmaningarna och prioriteringarna i regionen, däribland mänsklig värdighet och mänskliga rättigheter, demokratiska och grundläggande rättigheter, rättsstatliga utmaningar och lindring av covid-19-hälsokrisen; uppmana nationella myndigheter att följa de riktlinjer för förenings- och mötesfrihet som antogs av Afrikanska kommissionen för mänskliga och folkens rättigheter och respektera fria medier, bland annat genom att säkerställa att mediekanaler kan verka självständigt; uttrycka oro över det ihållande våldet och diskrimineringen på grund av sexuell läggning, könsidentitet, könsuttryck och könsegenskaper; uppmana de nationella myndigheterna att upphäva diskriminerande bestämmelser, bland annat genom en översyn av straffrätten; öka sitt stöd till människorättsförsvarare i regionen; visa flexibilitet när det gäller att använda alla de verktyg som står till deras förfogande och fullt ut genomföra EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare, se till att interna skyddsmekanismer upprätthålls och samordna beviljandet av viseringar till dem som vill lämna landet; uppmana de nationella myndigheterna i regionen att säkra en arbetsmiljö som gynnar det civila samhället och specifika lagstiftningsmässiga åtgärder för att erkänna och skydda människorättsförsvarare och förhindra trakasserier och godtyckliga frihetsberövanden av dem; erkänna sambandet mellan korruption och utbredda kränkningar av de mänskliga rättigheterna och stärka EU:s stöd för att bekämpa korruptionen i regionen; utöka tillgången till livräddande och livsuppehållande bistånd för att hjälpa de människor och samhällen som drabbats av torkan, och samtidigt arbeta för att göra det möjligt för samhällena att bli självförsörjande och bygga upp en motståndskraft mot framtida chocker; uppmana regeringarna i hela regionen att säkerställa att humanitära biståndsarbetare får tillträde till människor i behov av bistånd, |
| --- | --- |

m)

arbeta i partnerskap med EU:s afrikanska motparter och öka samarbetet med det civila samhället för att identifiera och hantera de viktigaste utmaningarna och prioriteringarna i regionen, däribland mänsklig värdighet och mänskliga rättigheter, demokratiska och grundläggande rättigheter, rättsstatliga utmaningar och lindring av covid-19-hälsokrisen; uppmana nationella myndigheter att följa de riktlinjer för förenings- och mötesfrihet som antogs av Afrikanska kommissionen för mänskliga och folkens rättigheter och respektera fria medier, bland annat genom att säkerställa att mediekanaler kan verka självständigt; uttrycka oro över det ihållande våldet och diskrimineringen på grund av sexuell läggning, könsidentitet, könsuttryck och könsegenskaper; uppmana de nationella myndigheterna att upphäva diskriminerande bestämmelser, bland annat genom en översyn av straffrätten; öka sitt stöd till människorättsförsvarare i regionen; visa flexibilitet när det gäller att använda alla de verktyg som står till deras förfogande och fullt ut genomföra EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare, se till att interna skyddsmekanismer upprätthålls och samordna beviljandet av viseringar till dem som vill lämna landet; uppmana de nationella myndigheterna i regionen att säkra en arbetsmiljö som gynnar det civila samhället och specifika lagstiftningsmässiga åtgärder för att erkänna och skydda människorättsförsvarare och förhindra trakasserier och godtyckliga frihetsberövanden av dem; erkänna sambandet mellan korruption och utbredda kränkningar av de mänskliga rättigheterna och stärka EU:s stöd för att bekämpa korruptionen i regionen; utöka tillgången till livräddande och livsuppehållande bistånd för att hjälpa de människor och samhällen som drabbats av torkan, och samtidigt arbeta för att göra det möjligt för samhällena att bli självförsörjande och bygga upp en motståndskraft mot framtida chocker; uppmana regeringarna i hela regionen att säkerställa att humanitära biståndsarbetare får tillträde till människor i behov av bistånd,

| n) | integrera övergångsrättvisa i sin konflikthanteringsstrategi i regionen; som en del av EU:s stöd till insatser för övergångsrättvisa, prioritera lokalt och nationellt drivna processer samt lokala och regionala experter; öka EU:s engagemang med partnerländer och med internationella och regionala organisationer för att stödja kampen mot straffrihet och främja sanning, rättvisa, gottgörelse och garantier för icke-upprepning, |
| --- | --- |

n)

integrera övergångsrättvisa i sin konflikthanteringsstrategi i regionen; som en del av EU:s stöd till insatser för övergångsrättvisa, prioritera lokalt och nationellt drivna processer samt lokala och regionala experter; öka EU:s engagemang med partnerländer och med internationella och regionala organisationer för att stödja kampen mot straffrihet och främja sanning, rättvisa, gottgörelse och garantier för icke-upprepning,

| o) | uppmana regeringarna att vidta åtgärder för att skydda kvinnors och flickors rättigheter till jämställdhet, hälsa, inbegripet sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, och utbildning, och göra det möjligt för dem att leva utan könsbaserat våld och diskriminering genom att säkra en könsmedveten hållning för att överbrygga de ökande skillnaderna mellan män och kvinnor under kriser och konflikter; lovorda de framsteg som gjorts för att förbättra tillgången till hälso- och sjukvård i regionen, såsom i Kenya och Uganda, särskilt tillgången till livräddande hiv-behandling och tillgång till andra tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa, och stärka EU:s stöd till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, som är oumbärligt för att uppnå FN:s mål för hållbar utveckling och jämställdhet; effektivisera åtgärderna mot kvinnlig könsstympning i alla EU:s yttre åtgärder, såsom upprepades i Europaparlamentets resolution av den 12 februari 2020, med särskild uppmärksamhet på Afrikas horn, som har den högsta förekomsten av kvinnlig könsstympning i världen, även i dess mest allvarliga former; uppmana de nationella myndigheterna på Afrikas horn att genomföra lagar för att förbjuda kvinnlig könsstympning och säkerställa att dessa lagar efterlevs; utöka initiativen för att involvera kvinnor i politiken i syfte att uppmuntra ett bättre beslutsfattande och bidra till att sätta stopp för kvinnlig könsstympning och tvångsäktenskap, |
| --- | --- |

o)

uppmana regeringarna att vidta åtgärder för att skydda kvinnors och flickors rättigheter till jämställdhet, hälsa, inbegripet sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, och utbildning, och göra det möjligt för dem att leva utan könsbaserat våld och diskriminering genom att säkra en könsmedveten hållning för att överbrygga de ökande skillnaderna mellan män och kvinnor under kriser och konflikter; lovorda de framsteg som gjorts för att förbättra tillgången till hälso- och sjukvård i regionen, såsom i Kenya och Uganda, särskilt tillgången till livräddande hiv-behandling och tillgång till andra tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa, och stärka EU:s stöd till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, som är oumbärligt för att uppnå FN:s mål för hållbar utveckling och jämställdhet; effektivisera åtgärderna mot kvinnlig könsstympning i alla EU:s yttre åtgärder, såsom upprepades i Europaparlamentets resolution av den 12 februari 2020, med särskild uppmärksamhet på Afrikas horn, som har den högsta förekomsten av kvinnlig könsstympning i världen, även i dess mest allvarliga former; uppmana de nationella myndigheterna på Afrikas horn att genomföra lagar för att förbjuda kvinnlig könsstympning och säkerställa att dessa lagar efterlevs; utöka initiativen för att involvera kvinnor i politiken i syfte att uppmuntra ett bättre beslutsfattande och bidra till att sätta stopp för kvinnlig könsstympning och tvångsäktenskap,

Hållbar ekonomisk och inkluderande utveckling – samhälle

| p) | notera regionens demografiska utveckling och erkänna den roll som ungdomar och kvinnor spelar när det gäller att uppnå en hållbar ekonomisk utveckling; stärka EU:s stöd när det gäller tillgång till utbildning och yrkesutbildning samt kompetensutveckling och omskolning av arbetskraften, i enlighet med arbetsmarknadens behov; insistera på att man genom att stärka kvinnor och de yngre generationerna och ge dem verkliga framtidsutsikter skulle kunna uppnå många fördelar för hela regionen; stödja kapacitetsuppbyggnad för lokal vaccintillverkning och bidra till att stärka lokala hälsosystem och stödja strukturreformer inom hälsosektorn; uppmana de nationella myndigheterna att säkerställa allmän tillgång till hälso- och sjukvård på grundval av principerna om icke-diskriminering och likabehandling; notera att terrorism och jihadism i hög grad bidrar till att förhindra ekonomisk tillväxt på hela Afrikas horn; notera al-Shabaabs ekonomiska närvaro på Afrikas horn genom träkolssmuggling och utpressning av jordbrukare, företag och hjälporganisationer; tillhandahålla tekniskt stöd för att ge diasporan i Europa möjlighet att stärka affärsförbindelserna med regionen, särskilt genom att tillåta penningöverföringar via lagliga, transparenta och tillförlitliga kanaler, |
| --- | --- |

p)

notera regionens demografiska utveckling och erkänna den roll som ungdomar och kvinnor spelar när det gäller att uppnå en hållbar ekonomisk utveckling; stärka EU:s stöd när det gäller tillgång till utbildning och yrkesutbildning samt kompetensutveckling och omskolning av arbetskraften, i enlighet med arbetsmarknadens behov; insistera på att man genom att stärka kvinnor och de yngre generationerna och ge dem verkliga framtidsutsikter skulle kunna uppnå många fördelar för hela regionen; stödja kapacitetsuppbyggnad för lokal vaccintillverkning och bidra till att stärka lokala hälsosystem och stödja strukturreformer inom hälsosektorn; uppmana de nationella myndigheterna att säkerställa allmän tillgång till hälso- och sjukvård på grundval av principerna om icke-diskriminering och likabehandling; notera att terrorism och jihadism i hög grad bidrar till att förhindra ekonomisk tillväxt på hela Afrikas horn; notera al-Shabaabs ekonomiska närvaro på Afrikas horn genom träkolssmuggling och utpressning av jordbrukare, företag och hjälporganisationer; tillhandahålla tekniskt stöd för att ge diasporan i Europa möjlighet att stärka affärsförbindelserna med regionen, särskilt genom att tillåta penningöverföringar via lagliga, transparenta och tillförlitliga kanaler,

| q) | erkänna att klimatförändringarna allvarligt påverkar Afrikas horn, med långtgående konsekvenser för regionens stabilitet; öka de gemensamma åtgärderna i kampen mot klimatförändringarna, särskilt när det gäller begränsning, anpassning, resiliens och katastrofriskhantering; dela fördelarna med den europeiska gröna given, som ingår i EU:s klimatlag, med våra partner och hjälpa dem att anta sina egna klimatomställningsagendor genom att utbyta bästa praxis och anpassa EU:s initiativ på detta område till befintliga afrikanska initiativ; särskilt uppmärksamma klimatförändringarnas konsekvenser för människors säkerhet och livsmedelssäkerheten och behovet av att EU och dess partner genomför en klimatsäker säkerhets- och försvarspolitik i linje med ambitionerna i EU:s färdplan för klimatförändringar och försvar, som ingår i den strategiska kompassen för säkerhet och försvar; arbeta tillsammans med afrikanska motparter för att anta nya och innovativa sätt att till fullo frigöra regionens potential, bland annat genom att utbyta bästa praxis och anta ny teknik för hållbart jordbruk som skulle stärka det lokala företagandet, med det slutliga målet att minska beroendet av import av livsmedel och jordbruksprodukter och stimulera en inkluderande och hållbar ekonomisk tillväxt; stödja de minst utvecklade ländernas krav på särskild finansiering för förluster och skador i samband med klimatförändringarnas negativa effekter och stödja återuppbyggnaden av de drabbade regionerna och deras ekonomiska återhämtning genom att anta ytterligare särskilda åtgärder för finansiering av återuppbyggnad och återhämtning; överväga att uppmuntra medlemsstaterna att ytterligare utnyttja möjligheten med målinriktade uppskjutna skuldbetalningar, skuldlättnader och skuldavskrivningar från fall till fall för de minst utvecklade länderna och små östater under utveckling, särskilt i syfte att bidra till kampen mot klimatförändringarna och som en del av en bredare internationell ram, |
| --- | --- |

q)

erkänna att klimatförändringarna allvarligt påverkar Afrikas horn, med långtgående konsekvenser för regionens stabilitet; öka de gemensamma åtgärderna i kampen mot klimatförändringarna, särskilt när det gäller begränsning, anpassning, resiliens och katastrofriskhantering; dela fördelarna med den europeiska gröna given, som ingår i EU:s klimatlag, med våra partner och hjälpa dem att anta sina egna klimatomställningsagendor genom att utbyta bästa praxis och anpassa EU:s initiativ på detta område till befintliga afrikanska initiativ; särskilt uppmärksamma klimatförändringarnas konsekvenser för människors säkerhet och livsmedelssäkerheten och behovet av att EU och dess partner genomför en klimatsäker säkerhets- och försvarspolitik i linje med ambitionerna i EU:s färdplan för klimatförändringar och försvar, som ingår i den strategiska kompassen för säkerhet och försvar; arbeta tillsammans med afrikanska motparter för att anta nya och innovativa sätt att till fullo frigöra regionens potential, bland annat genom att utbyta bästa praxis och anta ny teknik för hållbart jordbruk som skulle stärka det lokala företagandet, med det slutliga målet att minska beroendet av import av livsmedel och jordbruksprodukter och stimulera en inkluderande och hållbar ekonomisk tillväxt; stödja de minst utvecklade ländernas krav på särskild finansiering för förluster och skador i samband med klimatförändringarnas negativa effekter och stödja återuppbyggnaden av de drabbade regionerna och deras ekonomiska återhämtning genom att anta ytterligare särskilda åtgärder för finansiering av återuppbyggnad och återhämtning; överväga att uppmuntra medlemsstaterna att ytterligare utnyttja möjligheten med målinriktade uppskjutna skuldbetalningar, skuldlättnader och skuldavskrivningar från fall till fall för de minst utvecklade länderna och små östater under utveckling, särskilt i syfte att bidra till kampen mot klimatförändringarna och som en del av en bredare internationell ram,

| r) | främja samordning och samarbete med kommissionens berörda generaldirektorat för att se till att översynen av EU:s handelspolitik leder till hållbar ekonomisk tillväxt i regionen, särskilt genom att göra kapitlen om handel och hållbar utveckling i frihandelsavtalen fullt verkställbara; notera att det krävs insatser för att förhindra kränkningar av de mänskliga rättigheterna och miljöbrott som begås av EU-baserade företag som är verksamma på Afrikas horn och se till att det kommande direktivet om tillbörlig aktsamhet för företag i fråga om hållbarhet är ändamålsenligt och leder till faktiska framsteg i fråga om mänskliga rättigheter och miljön för lokalsamhällena; särskilt vinnlägga sig om att bedöma och förhindra eventuella kränkningar med anknytning till EU:s politik, projekt och finansiering i regionen, bland annat genom att inrätta en klagomålsmekanism för enskilda personer eller grupper vilkas rättigheter eventuellt har kränkts till följd av EU:s verksamhet i dessa länder; uppmana de offentliga finansinstituten, däribland Europeiska investeringsbanken, att tillsammans med kommissionen se till att EU:s investeringar är anpassade till de internationella miljö- och klimatmålen, särskilt Parisavtalet och Agenda 2030 för hållbar utveckling, och används för att styra en rättvis klimatomställning i linje med målen i den europeiska gröna given; säkerställa att inga investeringar i regionen finansierar sektorer som ger näring till klimatkrisen, främst fossilbränsleindustrin, |
| --- | --- |

r)

främja samordning och samarbete med kommissionens berörda generaldirektorat för att se till att översynen av EU:s handelspolitik leder till hållbar ekonomisk tillväxt i regionen, särskilt genom att göra kapitlen om handel och hållbar utveckling i frihandelsavtalen fullt verkställbara; notera att det krävs insatser för att förhindra kränkningar av de mänskliga rättigheterna och miljöbrott som begås av EU-baserade företag som är verksamma på Afrikas horn och se till att det kommande direktivet om tillbörlig aktsamhet för företag i fråga om hållbarhet är ändamålsenligt och leder till faktiska framsteg i fråga om mänskliga rättigheter och miljön för lokalsamhällena; särskilt vinnlägga sig om att bedöma och förhindra eventuella kränkningar med anknytning till EU:s politik, projekt och finansiering i regionen, bland annat genom att inrätta en klagomålsmekanism för enskilda personer eller grupper vilkas rättigheter eventuellt har kränkts till följd av EU:s verksamhet i dessa länder; uppmana de offentliga finansinstituten, däribland Europeiska investeringsbanken, att tillsammans med kommissionen se till att EU:s investeringar är anpassade till de internationella miljö- och klimatmålen, särskilt Parisavtalet och Agenda 2030 för hållbar utveckling, och används för att styra en rättvis klimatomställning i linje med målen i den europeiska gröna given; säkerställa att inga investeringar i regionen finansierar sektorer som ger näring till klimatkrisen, främst fossilbränsleindustrin,

| s) | ägna särskild uppmärksamhet åt utspridda, lokalt ägda projekt, i synnerhet i de mest avlägsna områdena, som är mindre invasiva ur ett miljöperspektiv men mer effektiva när det gäller att förbättra människors liv, dvs. solkraftsystem utanför elnätet, konstbevattningssystem, vattenrenings- och saneringssystem, och säkerställa att EU:s investeringar i hållbar energi i Afrika främst gagnar lokalbefolkningen med målet att stoppa energifattigdomen; uppmana EU att hjälpa jordbrukare på Afrikas horn att minska sitt beroende av mineralgödselmedel och hitta agronomiska alternativ genom sin externa politik och utvecklingspolitik för att åtgärda gödselmedlens klimat- och miljöpåverkan; uppmana medlemsstaterna att arbeta tillsammans med kommissionen för att prioritera partnerskap med inhemska företag i de minst utvecklade länderna som har hållbara och inkluderande affärsmodeller, |
| --- | --- |

s)

ägna särskild uppmärksamhet åt utspridda, lokalt ägda projekt, i synnerhet i de mest avlägsna områdena, som är mindre invasiva ur ett miljöperspektiv men mer effektiva när det gäller att förbättra människors liv, dvs. solkraftsystem utanför elnätet, konstbevattningssystem, vattenrenings- och saneringssystem, och säkerställa att EU:s investeringar i hållbar energi i Afrika främst gagnar lokalbefolkningen med målet att stoppa energifattigdomen; uppmana EU att hjälpa jordbrukare på Afrikas horn att minska sitt beroende av mineralgödselmedel och hitta agronomiska alternativ genom sin externa politik och utvecklingspolitik för att åtgärda gödselmedlens klimat- och miljöpåverkan; uppmana medlemsstaterna att arbeta tillsammans med kommissionen för att prioritera partnerskap med inhemska företag i de minst utvecklade länderna som har hållbara och inkluderande affärsmodeller,

Migration

| t) | framhålla att länderna på Afrikas horn är bland de främsta ursprungs-, transit- och mottagarländerna av stora migrationsflöden till andra länder i regionen och till EU; anta en holistisk, konflikt- och kontextkänslig och människocentrerad strategi för migrationssamarbete, i linje med Khartoumprocessen, det globala ramverket för säker, ordnad och reguljär migration och arbetet i det regionala ministerforumet om migration för Östafrika och Afrikas horn, och ta hänsyn till de olika orsakerna till migration i regionen och migranternas bestående sårbarheter, genom att migranters och flyktingars rättigheter respekteras och fördelarna med cirkulär migration och regional rörlighet i regionen i stort erkänns; arbeta med EU:s partner för att återuppta verksamheten inom Khartoumprocessen och förnya den på ett sätt som återspeglar den rådande verkligheten och de olika resebegränsningarna; utveckla ett långsiktigt partnerskap med fokus på en säker, kontrollerad och laglig migration; hitta en hållbar lösning med partnerländerna på Afrikas horn för att mildra konsekvenserna av migration till EU:s yttre gränser; främja ett bättre samarbete om gränssäkerhet och kampen mot gränsöverskridande brottslig verksamhet, inbegripet människohandel och olaglig handel med vapen och kulturarv; säkerställa att alla avtal om migrationssamarbete och återtagande som ingås med regionen strikt följer internationell lagstiftning avseende mänskliga rättigheter och flyktingrätt, i synnerhet 1951 års konvention angående flyktingars rättsliga ställning och dess protokoll från 1967; säkerställa att de ekonomiska resurser som mobiliseras genom EU:s förvaltningsfonder fokuserar på projekt som kan åtgärda de bakomliggande orsakerna till migration på lång sikt, |
| --- | --- |

t)

framhålla att länderna på Afrikas horn är bland de främsta ursprungs-, transit- och mottagarländerna av stora migrationsflöden till andra länder i regionen och till EU; anta en holistisk, konflikt- och kontextkänslig och människocentrerad strategi för migrationssamarbete, i linje med Khartoumprocessen, det globala ramverket för säker, ordnad och reguljär migration och arbetet i det regionala ministerforumet om migration för Östafrika och Afrikas horn, och ta hänsyn till de olika orsakerna till migration i regionen och migranternas bestående sårbarheter, genom att migranters och flyktingars rättigheter respekteras och fördelarna med cirkulär migration och regional rörlighet i regionen i stort erkänns; arbeta med EU:s partner för att återuppta verksamheten inom Khartoumprocessen och förnya den på ett sätt som återspeglar den rådande verkligheten och de olika resebegränsningarna; utveckla ett långsiktigt partnerskap med fokus på en säker, kontrollerad och laglig migration; hitta en hållbar lösning med partnerländerna på Afrikas horn för att mildra konsekvenserna av migration till EU:s yttre gränser; främja ett bättre samarbete om gränssäkerhet och kampen mot gränsöverskridande brottslig verksamhet, inbegripet människohandel och olaglig handel med vapen och kulturarv; säkerställa att alla avtal om migrationssamarbete och återtagande som ingås med regionen strikt följer internationell lagstiftning avseende mänskliga rättigheter och flyktingrätt, i synnerhet 1951 års konvention angående flyktingars rättsliga ställning och dess protokoll från 1967; säkerställa att de ekonomiska resurser som mobiliseras genom EU:s förvaltningsfonder fokuserar på projekt som kan åtgärda de bakomliggande orsakerna till migration på lång sikt,

| u) | ge omedelbart bistånd och långsiktigt stöd till de länder som tar emot och hjälper flyktingar för att säkerställa att de skyddas; underlätta vidarebosättning av fördrivna personer och internflyktingar; samordna diplomatiska ansträngningar för att uppmana regeringarna i de länder i regionen som är involverade i pågående konflikter att stoppa de urskillningslösa attackerna mot civila och civil infrastruktur och att skydda civilbefolkningen, inbegripet genom att vidta alla åtgärder för att säkerställa att flyktingar och internflyktingar är skyddade och får full tillgång till humanitärt bistånd, inbegripet livsmedel, vatten och husrum; ge stöd till länderna i regionen så att de kan samordna sitt arbete till stöd för nödvändiga reformer i syfte att säkerställa en bättre förvaltning av den pastorala rörligheten och minska den ekonomiska sårbarheten under kriser såsom torka och därmed få en bättre kontroll av de faktorer som bidrar till spänningar och konflikter som involverar pastorala samhällen, |
| --- | --- |

u)

ge omedelbart bistånd och långsiktigt stöd till de länder som tar emot och hjälper flyktingar för att säkerställa att de skyddas; underlätta vidarebosättning av fördrivna personer och internflyktingar; samordna diplomatiska ansträngningar för att uppmana regeringarna i de länder i regionen som är involverade i pågående konflikter att stoppa de urskillningslösa attackerna mot civila och civil infrastruktur och att skydda civilbefolkningen, inbegripet genom att vidta alla åtgärder för att säkerställa att flyktingar och internflyktingar är skyddade och får full tillgång till humanitärt bistånd, inbegripet livsmedel, vatten och husrum; ge stöd till länderna i regionen så att de kan samordna sitt arbete till stöd för nödvändiga reformer i syfte att säkerställa en bättre förvaltning av den pastorala rörligheten och minska den ekonomiska sårbarheten under kriser såsom torka och därmed få en bättre kontroll av de faktorer som bidrar till spänningar och konflikter som involverar pastorala samhällen,

Regional integrering

| v) | anta en Team Europa-strategi i regionen i samarbete med AU, regionala organisationer och ett brett spektrum av partner och aktörer, bland annat från den privata sektorn, till stöd för afrikanskägda initiativ; fortsätta att övervaka och stödja initiativet för Afrikas horn, där EU är en strategisk partner, och dess mål att attrahera kapital för att stödja konnektivitet och öppna nya möjligheter i regionen, skapa jobb, minska nya risker, stärka motståndskraften och bana väg för bättre grannförbindelser, |
| --- | --- |

v)

anta en Team Europa-strategi i regionen i samarbete med AU, regionala organisationer och ett brett spektrum av partner och aktörer, bland annat från den privata sektorn, till stöd för afrikanskägda initiativ; fortsätta att övervaka och stödja initiativet för Afrikas horn, där EU är en strategisk partner, och dess mål att attrahera kapital för att stödja konnektivitet och öppna nya möjligheter i regionen, skapa jobb, minska nya risker, stärka motståndskraften och bana väg för bättre grannförbindelser,

| w) | erkänna att säker och effektiv infrastruktur är avgörande för en konsekvent, hållbar och rättvis utveckling i regionen; fullt ut utnyttja potentialen hos nya EU-finansierade initiativ som syftar till att förbättra regional integration och konnektivitet; öka samrådet och samordningen med afrikanska motparter när det gäller att definiera specifika projekt som ska utvecklas inom ramen för Global Gateway, baserat på de positiva resultaten av det sjätte toppmötet mellan EU och AU; presentera Global Gateway korrekt som en grönare, mer rättvis och mer hållbar långsiktig plan, särskilt jämfört med de alternativ som föreslagits av andra aktörer; stödja de länder i regionen som vill ansluta sig till Världshandelsorganisationen och stödja genomförandet av det kontinentala frihandelsområdet i Afrika, samt fortsätta att stödja och stärka AU, Östafrikanska gemenskapen och Igad för att främja ekonomiskt samarbete, öka den regionala integrationen och främja stabilitet och diplomati; erkänna att utsikterna till stabilisering och hållbar utveckling på Afrikas horn är nära sammanlänkade med utsikterna i grannregionerna; överväga att utarbeta en EU-strategi för Röda havet och Adenviken, |
| --- | --- |

w)

erkänna att säker och effektiv infrastruktur är avgörande för en konsekvent, hållbar och rättvis utveckling i regionen; fullt ut utnyttja potentialen hos nya EU-finansierade initiativ som syftar till att förbättra regional integration och konnektivitet; öka samrådet och samordningen med afrikanska motparter när det gäller att definiera specifika projekt som ska utvecklas inom ramen för Global Gateway, baserat på de positiva resultaten av det sjätte toppmötet mellan EU och AU; presentera Global Gateway korrekt som en grönare, mer rättvis och mer hållbar långsiktig plan, särskilt jämfört med de alternativ som föreslagits av andra aktörer; stödja de länder i regionen som vill ansluta sig till Världshandelsorganisationen och stödja genomförandet av det kontinentala frihandelsområdet i Afrika, samt fortsätta att stödja och stärka AU, Östafrikanska gemenskapen och Igad för att främja ekonomiskt samarbete, öka den regionala integrationen och främja stabilitet och diplomati; erkänna att utsikterna till stabilisering och hållbar utveckling på Afrikas horn är nära sammanlänkade med utsikterna i grannregionerna; överväga att utarbeta en EU-strategi för Röda havet och Adenviken,

Inflytande från tredjepartsaktörer

| x) | understryka sin oro över det allt vanligare och mer mångfasetterade inflytandet från och rivaliteten med tredje parter som inte delar EU:s värderingar och mål i regionen, däribland Kina och Ryssland, som arbetar med ambitioner att främja strikt bilaterala intressen; erkänna att den ökande närvaron av dessa aktörer i regionen, särskilt inom ekonomi, energi, säkerhet – inbegripet sjöfartsskydd – och på det militära området, även genom propaganda- och desinformationskampanjer som syftar till att förstärka deras roll i regionen, samtidigt som de undergräver sina konkurrenters, däribland EU:s, agerande och äventyrar den regionala freden, de europeiska insatserna och det europeiska biståndet och EU:s roll som privilegierad partner; överväga att vidta alla tänkbara åtgärder för att motverka denna inblandning; främja EU:s stöd genom en holistisk strategi för regionen, främja ekonomiskt samarbete och konfliktförebyggande i motsats till tredje parters strategier, som syftar till att förvärra en fragmenterad miljö och öka den geopolitiska oron; utvärdera Kinas konsekventa och sektorsövergripande investeringar i regionen och samtidigt bedöma konsekvenserna av dessa, inbegripet de afrikanska staternas ökade beroende, och ta itu med Kinas ökande närvaro och inflytande; uppmana de turkiska myndigheterna att anpassa sig till EU:s politik och att bättre samordna insatserna med EU:s initiativ, särskilt EU:s utbildningsuppdrag i Somalia, för att uppnå ökad effektivitet och bättre resultat i fråga om säkerhet och stabilitet och därigenom få till stånd en snabb och verklig övergång till demokrati; stärka samordningen med de afrikanska motparterna när det gäller att fastställa de prioriterade områden som EU:s investeringar bör inriktas på, och anslå tillräckliga resurser för detta; notera tredje parters militära uppbyggnad i regionen, särskilt Rysslands framskjutna planer på att bygga en flottbas på Sudans kust mot Röda havet, och den kinesiska invigningen av en militärbas i Djibouti 2017; ägna särskild uppmärksamhet åt privata säkerhetsverksamheters ökade aktiviteter, såsom den rysksponsrade Wagner-gruppen, som är verksam i Sudan och som hämmar övergången till demokrati och utnyttjar inhemska svagheter på bekostnad av lokalbefolkningen, i syfte att undvika liknande negativa konsekvenser i andra regioner, och samarbeta nära med AU och de enskilda länderna på Afrikas horn för att skapa och genomföra en effektiv, ansvarig och tillförlitlig nationell säkerhetsapparat i varje land; uppmana alla EU:s medlemsstater att ratificera den internationella konventionen mot rekrytering, användning, finansiering och utbildning av legosoldater; utvärdera hur Rysslands krig mot Ukraina inverkar på EU:s inflytande i regionen, |
| --- | --- |

x)

understryka sin oro över det allt vanligare och mer mångfasetterade inflytandet från och rivaliteten med tredje parter som inte delar EU:s värderingar och mål i regionen, däribland Kina och Ryssland, som arbetar med ambitioner att främja strikt bilaterala intressen; erkänna att den ökande närvaron av dessa aktörer i regionen, särskilt inom ekonomi, energi, säkerhet – inbegripet sjöfartsskydd – och på det militära området, även genom propaganda- och desinformationskampanjer som syftar till att förstärka deras roll i regionen, samtidigt som de undergräver sina konkurrenters, däribland EU:s, agerande och äventyrar den regionala freden, de europeiska insatserna och det europeiska biståndet och EU:s roll som privilegierad partner; överväga att vidta alla tänkbara åtgärder för att motverka denna inblandning; främja EU:s stöd genom en holistisk strategi för regionen, främja ekonomiskt samarbete och konfliktförebyggande i motsats till tredje parters strategier, som syftar till att förvärra en fragmenterad miljö och öka den geopolitiska oron; utvärdera Kinas konsekventa och sektorsövergripande investeringar i regionen och samtidigt bedöma konsekvenserna av dessa, inbegripet de afrikanska staternas ökade beroende, och ta itu med Kinas ökande närvaro och inflytande; uppmana de turkiska myndigheterna att anpassa sig till EU:s politik och att bättre samordna insatserna med EU:s initiativ, särskilt EU:s utbildningsuppdrag i Somalia, för att uppnå ökad effektivitet och bättre resultat i fråga om säkerhet och stabilitet och därigenom få till stånd en snabb och verklig övergång till demokrati; stärka samordningen med de afrikanska motparterna när det gäller att fastställa de prioriterade områden som EU:s investeringar bör inriktas på, och anslå tillräckliga resurser för detta; notera tredje parters militära uppbyggnad i regionen, särskilt Rysslands framskjutna planer på att bygga en flottbas på Sudans kust mot Röda havet, och den kinesiska invigningen av en militärbas i Djibouti 2017; ägna särskild uppmärksamhet åt privata säkerhetsverksamheters ökade aktiviteter, såsom den rysksponsrade Wagner-gruppen, som är verksam i Sudan och som hämmar övergången till demokrati och utnyttjar inhemska svagheter på bekostnad av lokalbefolkningen, i syfte att undvika liknande negativa konsekvenser i andra regioner, och samarbeta nära med AU och de enskilda länderna på Afrikas horn för att skapa och genomföra en effektiv, ansvarig och tillförlitlig nationell säkerhetsapparat i varje land; uppmana alla EU:s medlemsstater att ratificera den internationella konventionen mot rekrytering, användning, finansiering och utbildning av legosoldater; utvärdera hur Rysslands krig mot Ukraina inverkar på EU:s inflytande i regionen,

| y) | stärka den strategiska kommunikationen genom effektiva och faktabaserade offentliga informationskampanjer för att vara mer närvarande på lokal nivå och informera om EU:s åtgärder, mål och EU-sponsrade initiativ i regionen och därmed göra EU mer synbart, och understryka målet att skapa mervärde för lokalsamhällena, hållbar utveckling, fred och säkerhet och tillväxt för alla, samtidigt som man motverkar desinformation och falska budskap från tredjepartsaktörer; ge EU:s särskilda representant för Afrikas horn i uppdrag att fokusera på regional verksamhet och på att förbättra EU:s synlighet, närvaro och samarbete med alla länder i regionen i syfte att främja närmare förbindelser med partnerländerna; säkerställa större transparens och synlighet när det gäller EU:s särskilda representants arbete, i syfte att säkerställa att EU:s särskilda representant prioriterar stöd till konfliktlösning, mänskliga rättigheter och demokrati i samarbetet med samtalspartner från regionen och har ett aktivt engagemang med det civila samhällets aktörer, människorättsaktivister eller motståndare, som kan leva under hot eller vara måltavla för de lokala myndigheterna, |
| --- | --- |

y)

stärka den strategiska kommunikationen genom effektiva och faktabaserade offentliga informationskampanjer för att vara mer närvarande på lokal nivå och informera om EU:s åtgärder, mål och EU-sponsrade initiativ i regionen och därmed göra EU mer synbart, och understryka målet att skapa mervärde för lokalsamhällena, hållbar utveckling, fred och säkerhet och tillväxt för alla, samtidigt som man motverkar desinformation och falska budskap från tredjepartsaktörer; ge EU:s särskilda representant för Afrikas horn i uppdrag att fokusera på regional verksamhet och på att förbättra EU:s synlighet, närvaro och samarbete med alla länder i regionen i syfte att främja närmare förbindelser med partnerländerna; säkerställa större transparens och synlighet när det gäller EU:s särskilda representants arbete, i syfte att säkerställa att EU:s särskilda representant prioriterar stöd till konfliktlösning, mänskliga rättigheter och demokrati i samarbetet med samtalspartner från regionen och har ett aktivt engagemang med det civila samhällets aktörer, människorättsaktivister eller motståndare, som kan leva under hot eller vara måltavla för de lokala myndigheterna,

Landsspecifika frågor

| z) | i förbindelse med behandlingen av följande särskilda frågor som rör länderna på Afrikas horn: |
| --- | --- |

z)

i förbindelse med behandlingen av följande särskilda frågor som rör länderna på Afrikas horn:

Djibouti

| i) | erkänna Djiboutis geostrategiska betydelse; notera Djiboutis positiva bidrag till fred, säkerhet och regionalt samarbete på Afrikas horn, i synnerhet genom värdskapet för den logistiska plattformen för operation Atalanta och EU-medlemsstaternas militära styrkor; påpeka att byggprojekt i Djibouti till stor del finansieras av Kina med investeringar i infrastruktur på uppskattningsvis 9,8 miljarder US-dollar; uttrycka sin oro över etableringen av en kinesisk flottbas i Djibouti för militära långtidsplaner och över Kinas övertagande av den strategiska hamnen i Doraleh och Djiboutis växande statsskuld, som har uppstått till följd av lån från Kina; samarbeta med landet, som befinner sig vid vägskälet till en av de mest utnyttjade migrationsvägarna i världen, för att bistå dess insatser för att ta emot flyktingar från regionen och leva upp till sina globala och regionala skyldigheter; utbyta EU:s know-how och bästa praxis när det gäller vattenförvaltning, eftersom Djibouti är ett av världens torraste länder och har drabbats av extrem torka; beklaga att inga oberoende medier har fått tillstånd att sända från Djibouti; kräva skydd för källorna till de oberoende medierna i Djibouti, som inte har något annat val än att sända och uttrycka sig från utlandet, |
| --- | --- |

i)

erkänna Djiboutis geostrategiska betydelse; notera Djiboutis positiva bidrag till fred, säkerhet och regionalt samarbete på Afrikas horn, i synnerhet genom värdskapet för den logistiska plattformen för operation Atalanta och EU-medlemsstaternas militära styrkor; påpeka att byggprojekt i Djibouti till stor del finansieras av Kina med investeringar i infrastruktur på uppskattningsvis 9,8 miljarder US-dollar; uttrycka sin oro över etableringen av en kinesisk flottbas i Djibouti för militära långtidsplaner och över Kinas övertagande av den strategiska hamnen i Doraleh och Djiboutis växande statsskuld, som har uppstått till följd av lån från Kina; samarbeta med landet, som befinner sig vid vägskälet till en av de mest utnyttjade migrationsvägarna i världen, för att bistå dess insatser för att ta emot flyktingar från regionen och leva upp till sina globala och regionala skyldigheter; utbyta EU:s know-how och bästa praxis när det gäller vattenförvaltning, eftersom Djibouti är ett av världens torraste länder och har drabbats av extrem torka; beklaga att inga oberoende medier har fått tillstånd att sända från Djibouti; kräva skydd för källorna till de oberoende medierna i Djibouti, som inte har något annat val än att sända och uttrycka sig från utlandet,

Eritrea

| ii) | fördöma Eritreas fullständiga anpassning till Rysslands narrativ och propaganda och uttrycka oro över att Eritrea skulle kunna bli en plattform för ryskt inflytande på Afrikas horn; uppmana Eritreas myndigheter att upphöra med sin militära inblandning i den civila konflikten i Etiopien och samtidigt också främja ett fredsavtal mellan Etiopiens federala myndigheter och Tigreanska folkets befrielsefront (TPLF) om bland annat ett upphörande av gruppens missilangrepp på eritreansk mark; uppmana Eritreas myndigheter att vidta konkreta åtgärder i riktning mot intern försoning och frige alla politiska fångar utan villkor, inbegripet den svensk-eritreanska författaren och journalisten David Isaak, som har varit frihetsberövad sedan 2001; fortlöpande övervaka den interna situationen och överväga en gradvis och anpassad minskning av EU:s sanktioner om påtagliga och objektiva förbättringar görs, |
| --- | --- |

ii)

fördöma Eritreas fullständiga anpassning till Rysslands narrativ och propaganda och uttrycka oro över att Eritrea skulle kunna bli en plattform för ryskt inflytande på Afrikas horn; uppmana Eritreas myndigheter att upphöra med sin militära inblandning i den civila konflikten i Etiopien och samtidigt också främja ett fredsavtal mellan Etiopiens federala myndigheter och Tigreanska folkets befrielsefront (TPLF) om bland annat ett upphörande av gruppens missilangrepp på eritreansk mark; uppmana Eritreas myndigheter att vidta konkreta åtgärder i riktning mot intern försoning och frige alla politiska fångar utan villkor, inbegripet den svensk-eritreanska författaren och journalisten David Isaak, som har varit frihetsberövad sedan 2001; fortlöpande övervaka den interna situationen och överväga en gradvis och anpassad minskning av EU:s sanktioner om påtagliga och objektiva förbättringar görs,

Etiopien

| iii) | stödja alla diplomatiska ansträngningar för att få ett slut på den pågående konflikten i Etiopien, som är en viktig aktör på Afrikas horn, både på nationell nivå och, särskilt, genom medlingsinsatser inom AU som kommer att tillkännage tre medlare på hög nivå, under ledning av den höga representanten för Afrikas horn, Olusegun Obasanjo, i syfte att prioritera ett avtal om en permanent vapenvila, obehindrat tillträde för humanitär hjälp till alla områden och ett omedelbart tillbakadragande av eritreanska styrkor och främja ansvarsskyldighet och intern försoning; insistera på att den nationella dialogen måste vara så inkluderande, bred och transparent som möjligt och involvera företrädare för det civila samhället och oppositionspartierna, för att uppnå målet att bli en verklig katalysator för försoning; samordna stödet mellan de berörda nationella och internationella institutionerna och Etiopiens regering i samband med återupptagandet av hälso- och sjukvård, utbildning och andra offentliga faciliteter och tjänster, inbegripet hjälptjänster till internflyktingar och konfliktdrabbade befolkningsgrupper; ta del av rapporten från Amnesty International och Human Rights Watch om brott mot mänskligheten och etnisk rensning i västra Tigray; välkomna att FN:s råd för mänskliga rättigheter har inrättat en internationell kommission av experter på mänskliga rättigheter för Etiopien som ska genomföra en grundlig och opartisk utredning av påstådda kränkningar och övergrepp som begåtts i Etiopien sedan den 3 november 2020 av alla parter i konflikten, som ett komplement till Etiopiens interministeriella arbetsgrupp om ansvarsskyldighet och slutsatserna från den gemensamma utredningsgruppen, som offentliggjordes i rapporten från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter/Etiopiens kommission för mänskliga rättigheter i november 2021; stödja övergångsrättvisa för att ställa de ansvariga för brott mot de mänskliga rättigheterna till svars för de allvarliga brott de har begått i samband med konflikten i Etiopien, särskilt genom att stödja alla inblandade institutioners roll, såsom Etiopiens kommission för mänskliga rättigheter, FN:s råd för mänskliga rättigheter och Internationella brottmålsdomstolen; notera en viss positiv utveckling i landet såsom den humanitära vapenvilan av den 24 mars 2022 och frigivningen av några politiska fångar, ökat tillträde för humanitärt bistånd under vapenvilan och offentliga uttalanden från Etiopiens regering och Tigrays ledning om deltagande i fredssamtal i AU-regi; noggrant bedöma utvecklingen i Etiopien i syfte att vidta ytterligare åtgärder om situationen försämras; samtidigt fortsätta att efterlysa en fredlig lösning av konflikten och utan dröjsmål inleda fredssamtal och undersöka EU:s eventuella roll i medlingsprocessen; vara redo att gradvis återinföra budgetstöd och EU-bistånd om vissa villkor uppfylls, bland annat att fientligheterna upphör, att det ges fullständigt och obehindrat tillträde för humanitär hjälp till hela Etiopien, inbegripet Tigray-regionen, ansvarsskyldighet för de brott som begåtts inom ramen för konflikten och att eritreanska trupper drar sig ur landet, |
| --- | --- |

iii)

stödja alla diplomatiska ansträngningar för att få ett slut på den pågående konflikten i Etiopien, som är en viktig aktör på Afrikas horn, både på nationell nivå och, särskilt, genom medlingsinsatser inom AU som kommer att tillkännage tre medlare på hög nivå, under ledning av den höga representanten för Afrikas horn, Olusegun Obasanjo, i syfte att prioritera ett avtal om en permanent vapenvila, obehindrat tillträde för humanitär hjälp till alla områden och ett omedelbart tillbakadragande av eritreanska styrkor och främja ansvarsskyldighet och intern försoning; insistera på att den nationella dialogen måste vara så inkluderande, bred och transparent som möjligt och involvera företrädare för det civila samhället och oppositionspartierna, för att uppnå målet att bli en verklig katalysator för försoning; samordna stödet mellan de berörda nationella och internationella institutionerna och Etiopiens regering i samband med återupptagandet av hälso- och sjukvård, utbildning och andra offentliga faciliteter och tjänster, inbegripet hjälptjänster till internflyktingar och konfliktdrabbade befolkningsgrupper; ta del av rapporten från Amnesty International och Human Rights Watch om brott mot mänskligheten och etnisk rensning i västra Tigray; välkomna att FN:s råd för mänskliga rättigheter har inrättat en internationell kommission av experter på mänskliga rättigheter för Etiopien som ska genomföra en grundlig och opartisk utredning av påstådda kränkningar och övergrepp som begåtts i Etiopien sedan den 3 november 2020 av alla parter i konflikten, som ett komplement till Etiopiens interministeriella arbetsgrupp om ansvarsskyldighet och slutsatserna från den gemensamma utredningsgruppen, som offentliggjordes i rapporten från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter/Etiopiens kommission för mänskliga rättigheter i november 2021; stödja övergångsrättvisa för att ställa de ansvariga för brott mot de mänskliga rättigheterna till svars för de allvarliga brott de har begått i samband med konflikten i Etiopien, särskilt genom att stödja alla inblandade institutioners roll, såsom Etiopiens kommission för mänskliga rättigheter, FN:s råd för mänskliga rättigheter och Internationella brottmålsdomstolen; notera en viss positiv utveckling i landet såsom den humanitära vapenvilan av den 24 mars 2022 och frigivningen av några politiska fångar, ökat tillträde för humanitärt bistånd under vapenvilan och offentliga uttalanden från Etiopiens regering och Tigrays ledning om deltagande i fredssamtal i AU-regi; noggrant bedöma utvecklingen i Etiopien i syfte att vidta ytterligare åtgärder om situationen försämras; samtidigt fortsätta att efterlysa en fredlig lösning av konflikten och utan dröjsmål inleda fredssamtal och undersöka EU:s eventuella roll i medlingsprocessen; vara redo att gradvis återinföra budgetstöd och EU-bistånd om vissa villkor uppfylls, bland annat att fientligheterna upphör, att det ges fullständigt och obehindrat tillträde för humanitär hjälp till hela Etiopien, inbegripet Tigray-regionen, ansvarsskyldighet för de brott som begåtts inom ramen för konflikten och att eritreanska trupper drar sig ur landet,

Kenya

| iv) | understryka Kenyas potential som en central aktör på Afrikas horn i politiskt och ekonomiskt hänseende när det gäller att stärka den regionala stabiliteten och spela en konstruktiv roll för att uppnå fred och säkerhet; stödja åtagandet om ett förnyat strategiskt partnerskap med Kenya; fördjupa förbindelserna mellan EU och Kenya genom att utnyttja den fulla potentialen i den strategiska dialogen mellan EU och Kenya; välkomna beslutet att sända ut ett EU-valobservatörsuppdrag för presidentvalet i augusti 2022; lovorda den fredliga lösningen av valtvisten efter presidentvalet och notera den ansvarsfulla roll som kenyanska domstolar spelade; uppmana de kenyanska myndigheterna att göra en ordentlig bedömning av den kommande slutliga rapporten från valobservatörsuppdraget och dra de slutsatser som krävs för att ytterligare reformera och förbättra landets valprocesser; välkomna Kenyas insatser i samarbetet om miljöutmaningarna och i synnerhet antagandet vid FN:s miljöförsamlings sammanträde i Nairobi i mars 2022 av en resolution om att stoppa plastföroreningarna och utarbeta ett rättsligt bindande internationellt avtal senast 2024, |
| --- | --- |

iv)

understryka Kenyas potential som en central aktör på Afrikas horn i politiskt och ekonomiskt hänseende när det gäller att stärka den regionala stabiliteten och spela en konstruktiv roll för att uppnå fred och säkerhet; stödja åtagandet om ett förnyat strategiskt partnerskap med Kenya; fördjupa förbindelserna mellan EU och Kenya genom att utnyttja den fulla potentialen i den strategiska dialogen mellan EU och Kenya; välkomna beslutet att sända ut ett EU-valobservatörsuppdrag för presidentvalet i augusti 2022; lovorda den fredliga lösningen av valtvisten efter presidentvalet och notera den ansvarsfulla roll som kenyanska domstolar spelade; uppmana de kenyanska myndigheterna att göra en ordentlig bedömning av den kommande slutliga rapporten från valobservatörsuppdraget och dra de slutsatser som krävs för att ytterligare reformera och förbättra landets valprocesser; välkomna Kenyas insatser i samarbetet om miljöutmaningarna och i synnerhet antagandet vid FN:s miljöförsamlings sammanträde i Nairobi i mars 2022 av en resolution om att stoppa plastföroreningarna och utarbeta ett rättsligt bindande internationellt avtal senast 2024,

Somalia

| v) | påminna om att den prekära säkerhetssituationen i Somalia är mycket oroväckande och att om den inte hålls under strikt kontroll kan det bli en allvarlig faktor för destabilisering av hela Afrikas horn liksom av området utanför; välkomna slutförandet av det somaliska presidentvalet och det fredliga maktöverlämnandet; uppmana den nyvalda presidenten att bilda ett inkluderande kansli och den nya regeringen att göra framsteg när det gäller kritiska nationella prioriteringar, däribland hanteringen av den svåra humanitära situationen i landet; utvärdera återupptagandet av stödet från Europa; välkomna de positiva verkningarna av EU:s insatser i Somalia; understryka det uppenbara mervärdet av rådgivande uppdrag för ledningsstrukturer och därmed uppmuntra europeiska deltagares involvering i EU:s utbildningsuppdrag; fullt ut stödja Atmis arbete för att främja mänskliga rättigheter i Somalia och det fredsbevarande arbetet mot al-Shabaab, som hotar demokratins säkerhet och rättsstatsprincipen i landet; arbeta tillsammans med AU:s och Somalias institutioner för att se över Atmis mandat, med fokus på institutionsuppbyggnad, och tillhandahålla tillräckligt ekonomiskt stöd genom den europeiska fredsfaciliteten; samordna insatserna med AU och Igad för att stimulera en nationsbyggnadsprocess inom Somalia som sätter det civila samhället i centrum; säkerställa att översynen av Atmis sker parallellt med den gradvisa förstärkningen av Somalias väpnade styrkor och civila säkerhetsapparat, som bör bli landets slutliga säkerhetsgaranter; samråda med de somaliska myndigheterna i syfte att identifiera nya former för bilateralt samarbete med EU för att stärka Somalias kapacitet att garantera sjöfartsskydd och undvika varje risk för nya piratdåd inom landets territorialvatten; stödja en grundläggande bedömning av Atmis-truppernas prestation när det gäller insatser för att förhindra brott som begås av de reguljära arméstyrkorna i Somalia, |
| --- | --- |

v)

påminna om att den prekära säkerhetssituationen i Somalia är mycket oroväckande och att om den inte hålls under strikt kontroll kan det bli en allvarlig faktor för destabilisering av hela Afrikas horn liksom av området utanför; välkomna slutförandet av det somaliska presidentvalet och det fredliga maktöverlämnandet; uppmana den nyvalda presidenten att bilda ett inkluderande kansli och den nya regeringen att göra framsteg när det gäller kritiska nationella prioriteringar, däribland hanteringen av den svåra humanitära situationen i landet; utvärdera återupptagandet av stödet från Europa; välkomna de positiva verkningarna av EU:s insatser i Somalia; understryka det uppenbara mervärdet av rådgivande uppdrag för ledningsstrukturer och därmed uppmuntra europeiska deltagares involvering i EU:s utbildningsuppdrag; fullt ut stödja Atmis arbete för att främja mänskliga rättigheter i Somalia och det fredsbevarande arbetet mot al-Shabaab, som hotar demokratins säkerhet och rättsstatsprincipen i landet; arbeta tillsammans med AU:s och Somalias institutioner för att se över Atmis mandat, med fokus på institutionsuppbyggnad, och tillhandahålla tillräckligt ekonomiskt stöd genom den europeiska fredsfaciliteten; samordna insatserna med AU och Igad för att stimulera en nationsbyggnadsprocess inom Somalia som sätter det civila samhället i centrum; säkerställa att översynen av Atmis sker parallellt med den gradvisa förstärkningen av Somalias väpnade styrkor och civila säkerhetsapparat, som bör bli landets slutliga säkerhetsgaranter; samråda med de somaliska myndigheterna i syfte att identifiera nya former för bilateralt samarbete med EU för att stärka Somalias kapacitet att garantera sjöfartsskydd och undvika varje risk för nya piratdåd inom landets territorialvatten; stödja en grundläggande bedömning av Atmis-truppernas prestation när det gäller insatser för att förhindra brott som begås av de reguljära arméstyrkorna i Somalia,

Sydsudan

| vi) | notera förlängningen av regeringens mandat med ytterligare två år, men understryka dess skyldighet att göra framsteg med genomförandet av fredsavtalet och att förbereda för fria och rättvisa val; fullt ut stödja ett snabbt genomförande av fredsavtalet i Sydsudan via de huvudsakliga övervakningsstrukturerna såsom den rekonstruerade gemensamma övervaknings- och utvärderingskommissionen och mekanismen för övervakning och kontroll av vapenvilan och av de tillfälliga säkerhetsåtgärderna, i nära samarbete med Afrikanska unionen och Igad; samordna med och stödja andra internationella och regionala aktörer i Sydsudan, såsom AU, Igad, FN och Trojkan (USA, Förenade kungariket och Norge), för att fortsätta med ett robust engagemang för att pressa den förnyade övergångsregeringen för nationell enhet att fortsätta att genomföra det förnyade avtalet om en lösning på konflikten i Sydsudan, särskilt dess uppgifter före omställningen, inbegripet kvinnors representation på det sätt som beskrivs i avtalet, |
| --- | --- |

vi)

notera förlängningen av regeringens mandat med ytterligare två år, men understryka dess skyldighet att göra framsteg med genomförandet av fredsavtalet och att förbereda för fria och rättvisa val; fullt ut stödja ett snabbt genomförande av fredsavtalet i Sydsudan via de huvudsakliga övervakningsstrukturerna såsom den rekonstruerade gemensamma övervaknings- och utvärderingskommissionen och mekanismen för övervakning och kontroll av vapenvilan och av de tillfälliga säkerhetsåtgärderna, i nära samarbete med Afrikanska unionen och Igad; samordna med och stödja andra internationella och regionala aktörer i Sydsudan, såsom AU, Igad, FN och Trojkan (USA, Förenade kungariket och Norge), för att fortsätta med ett robust engagemang för att pressa den förnyade övergångsregeringen för nationell enhet att fortsätta att genomföra det förnyade avtalet om en lösning på konflikten i Sydsudan, särskilt dess uppgifter före omställningen, inbegripet kvinnors representation på det sätt som beskrivs i avtalet,

Sudan

| vii) | på nytt fördöma militärkuppen i oktober 2021 och det våld som begåtts i samband med de efterföljande ingripandena; samordna med andra aktörer i regionen för att sätta press på militären att fastställa en tydlig tidsplan för återinförandet av ett civilt styre, som leder till rättvisa, öppna och transparenta allmänna val så snart som möjligt; notera militärens uttalade avsikt att överlämna makten till de civila myndigheterna och begära att denna övergång genomförs utan onödigt dröjsmål; uppmana de civila politiska myndigheterna att öka samordningen och samarbetet sinsemellan för att lägga fram tydliga planer för säkerställandet av en fredlig övergång; understryka att det behövs en snabb lösning, eftersom nya förseningar ytterligare skulle försämra ekonomin och den humanitära situationen i hela landet och förvärra de redan enorma utmaningar som Sudans befolkning står inför; stödja civilsamhället och aktivister lokalt och kräva att frihetsberövade fredliga aktivister och politiska fångar ska friges; bekräfta sitt starka stöd för trepartsmekanismens pågående insatser för att bidra till att överbrygga meningsskiljaktigheterna mellan de sudanesiska parterna och initiativen, underlätta återställandet av övergången till demokrati och främja landets väg mot en civil och demokratisk omvandling; betona att en process för övergångsrättvisa måste inledas för att ställa förövare av kränkningar av de mänskliga rättigheterna inför rätta och lägga grunden för nationell försoning; stärka EU:s åtgärder på fältet i form av humanitärt bistånd och direkt stöd till befolkningen, vilket förbättrar levnadsvillkoren i lokalsamhällena och samtidigt minskar exponeringen för ryskt och kinesiskt inflytande; uttrycka djup oro över det planerade inrättandet av en rysk flottbas i Port Sudan, vilket skulle få negativa konsekvenser för freden och säkerheten i Röda havet, |
| --- | --- |

vii)

på nytt fördöma militärkuppen i oktober 2021 och det våld som begåtts i samband med de efterföljande ingripandena; samordna med andra aktörer i regionen för att sätta press på militären att fastställa en tydlig tidsplan för återinförandet av ett civilt styre, som leder till rättvisa, öppna och transparenta allmänna val så snart som möjligt; notera militärens uttalade avsikt att överlämna makten till de civila myndigheterna och begära att denna övergång genomförs utan onödigt dröjsmål; uppmana de civila politiska myndigheterna att öka samordningen och samarbetet sinsemellan för att lägga fram tydliga planer för säkerställandet av en fredlig övergång; understryka att det behövs en snabb lösning, eftersom nya förseningar ytterligare skulle försämra ekonomin och den humanitära situationen i hela landet och förvärra de redan enorma utmaningar som Sudans befolkning står inför; stödja civilsamhället och aktivister lokalt och kräva att frihetsberövade fredliga aktivister och politiska fångar ska friges; bekräfta sitt starka stöd för trepartsmekanismens pågående insatser för att bidra till att överbrygga meningsskiljaktigheterna mellan de sudanesiska parterna och initiativen, underlätta återställandet av övergången till demokrati och främja landets väg mot en civil och demokratisk omvandling; betona att en process för övergångsrättvisa måste inledas för att ställa förövare av kränkningar av de mänskliga rättigheterna inför rätta och lägga grunden för nationell försoning; stärka EU:s åtgärder på fältet i form av humanitärt bistånd och direkt stöd till befolkningen, vilket förbättrar levnadsvillkoren i lokalsamhällena och samtidigt minskar exponeringen för ryskt och kinesiskt inflytande; uttrycka djup oro över det planerade inrättandet av en rysk flottbas i Port Sudan, vilket skulle få negativa konsekvenser för freden och säkerheten i Röda havet,

Uganda

| viii) | erkänna den viktiga roll som Uganda spelade i medlingsprocessen som ledde fram till fredsavtalet i Sydsudan; välkomna Ugandas väpnade styrkors bidrag till Atmis och samordna med landet med avseende på uppdragets framtid; stödja den nya distriktmodellen och andra insatser för att bekämpa fattigdom genom en gräsrotsbaserad strategi; beklaga de omständigheter under vilka presidentvalet i januari 2021 genomfördes, och uppmana Ugandas nationella myndigheter att främja ett öppet politiskt forum som kan leda till rättvisa och transparenta val, samtidigt som man också avhåller sig från att begränsa tillgången till medier och sociala medier; understryka att ursprungsbefolkningars och lokalsamhällens rätt till fritt, på förhand inhämtat och välinformerat samtycke är inskriven i internationell rätt, och uppmana Ugandas nationella myndigheter att konstant värna om alla grundläggande mänskliga rättigheter; i detta avseende uttrycka oro över de allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna som rapporterats i det östafrikanska råoljeledningsprojektet samt över de därmed förknippade riskerna för oåterkalleliga skador på miljö och klimat; uppmana EU att snarast anta direktivet om tillbörlig aktsamhet för företag i fråga om hållbarhet i syfte att ställa europeiska företag till svars när deras verksamhet är kopplad till sådana överträdelser. |
| --- | --- |

viii)

erkänna den viktiga roll som Uganda spelade i medlingsprocessen som ledde fram till fredsavtalet i Sydsudan; välkomna Ugandas väpnade styrkors bidrag till Atmis och samordna med landet med avseende på uppdragets framtid; stödja den nya distriktmodellen och andra insatser för att bekämpa fattigdom genom en gräsrotsbaserad strategi; beklaga de omständigheter under vilka presidentvalet i januari 2021 genomfördes, och uppmana Ugandas nationella myndigheter att främja ett öppet politiskt forum som kan leda till rättvisa och transparenta val, samtidigt som man också avhåller sig från att begränsa tillgången till medier och sociala medier; understryka att ursprungsbefolkningars och lokalsamhällens rätt till fritt, på förhand inhämtat och välinformerat samtycke är inskriven i internationell rätt, och uppmana Ugandas nationella myndigheter att konstant värna om alla grundläggande mänskliga rättigheter; i detta avseende uttrycka oro över de allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna som rapporterats i det östafrikanska råoljeledningsprojektet samt över de därmed förknippade riskerna för oåterkalleliga skador på miljö och klimat; uppmana EU att snarast anta direktivet om tillbörlig aktsamhet för företag i fråga om hållbarhet i syfte att ställa europeiska företag till svars när deras verksamhet är kopplad till sådana överträdelser.

2.   Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt för kännedom till Afrikanska unionen, den mellanstatliga utvecklingsmyndigheten och FN.

---

(1)  EUT C 385, 22.9.2021, s. 24.

(2)  EUT C 494, 8.12.2021, s. 80.

(3)  EUT C 224, 8.6.2022, s. 99.

(4)  EUT C 117, 11.3.2022, s. 114.

(5)  EUT C 336, 2.9.2022, s. 14.

(6)  EUT C 425, 20.10.2021, s. 132.

(7)  EUT C 132, 24.3.2022, s. 205.

(8)  EUT C 465, 17.11.2021, s. 154.

(9)  EUT C 202, 28.5.2021, s. 54.

(10)  EUT C 395, 29.9.2021, s. 50.

(11)  EUT C 50, 9.2.2018, s. 57.

(12)  EUT C 307, 30.8.2018, s. 92.

(13)  EUT C 76, 28.2.2018, s. 35.

(14)  EUT C 294, 23.7.2021, s. 8.

---

III Förberedande akter

Europaparlamentet

Tisdag, 4 oktober 2022

| 14.4.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 132/130 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 132/130

---

P9_TA(2022)0332

Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 oktober 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 851/2004 om inrättande av ett europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar (COM(2020)0726 – C9-0366/2020 – 2020/0320(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2023/C 132/17)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0726), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0726),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 168.5 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0366/2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 168.5 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0366/2020),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det motiverade yttrande från den franska senaten som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det motiverade yttrande från den franska senaten som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 27 april 2021 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 27 april 2021 (1),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 7 maj 2021 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 7 maj 2021 (2),

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 8 december 2021 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 8 december 2021 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av budgetutskottets yttrande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av budgetutskottets yttrande,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A9-0253/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A9-0253/2021),

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen (3). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 286, 16.7.2021, s. 109.

(2)  EUT C 300, 27.7.2021, s. 76.

(3)  Denna ståndpunkt ersätter de ändringar som antogs den 14 september 2021 (Antagna texter, P9_TA(2021)0376).

---

P9_TC1-COD(2020)0320

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om ändring av förordning (EG) nr 851/2004 om inrättande av ett europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/2370.)

---

| 14.4.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 132/132 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 132/132

---

P9_TA(2022)0333

Allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 oktober 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa och om upphävande av beslut nr 1082/2013/EU (COM(2020)0727 – C9-0367/2020 – 2020/0322(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2023/C 132/18)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0727), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0727),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 168.5 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0367/2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 168.5 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0367/2020),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det motiverade yttrande från den franska senaten som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det motiverade yttrande från den franska senaten som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 27 april 2021 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 27 april 2021 (1),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 7 maj 2021 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 7 maj 2021 (2),

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 29 juni 2022 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 29 juni 2022 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A9-0247/2021). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A9-0247/2021).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen (3). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 286, 16.7.2021, s. 109.

(2)  EUT C 300, 27.7.2021, s. 76.

(3)  Denna ståndpunkt ersätter de ändringar som antogs den14 september och den 11 november 2021 (Antagna texter, P9_TA(2021)0377 och P9_TA(2021)0449).

---

P9_TC1-COD(2020)0322

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa och om upphävande av beslut nr 1082/2013/EU

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/2371.)

---

| 14.4.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 132/133 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 132/133

---

P9_TA(2022)0336

Förvaltnings-, bevarande- och kontrollåtgärder som ska tillämpas i Indiska oceanens tonfiskkommissions (IOTC) behörighetsområde ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 oktober 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av förvaltnings-, bevarande- och kontrollåtgärder som ska tillämpas i Indiska oceanens tonfiskkommissions (IOTC) behörighetsområde och om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1936/2001, (EG) nr 1984/2003 och (EG) nr 520/2007 (COM(2021)0113 – C9-0095/2021 – 2021/0058(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2023/C 132/19)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2021)0113), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2021)0113),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0095/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0095/2021),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 9 juni 2021, (1) |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 9 juni 2021, (1)

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 22 juni 2022 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 22 juni 2022 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A9-0312/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A9-0312/2021),

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 341, 24.8.2021, s. 106.

---

P9_TC1-COD(2021)0058

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om fastställande av förvaltnings-, bevarande- och kontrollåtgärder som ska tillämpas i Indiska oceanens tonfiskkommissions (IOTC) behörighetsområde och om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1936/2001, (EG) nr 1984/2003 och (EG) nr 520/2007

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/2343.)

---

| 14.4.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 132/134 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 132/134

---

P9_TA(2022)0337

Flexibelt stöd till territorier (FAST-CARE) ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 oktober 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 1303/2013 och förordning (EU) 2021/1060 vad gäller ytterligare flexibilitet för att hantera konsekvenserna av Ryska federationens militära angrepp Fast (flexibelt stöd till territorier) – Care (COM(2022)0325 – C9-0218/2022 – 2022/0208(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2023/C 132/20)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2022)0325), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2022)0325),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 177 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0218/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 177 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0218/2022),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 20 juli 2022 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 20 juli 2022 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling (A9-0232/2022). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling (A9-0232/2022).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2022)0208

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om ändring av förordningarna (EU) nr 1303/2013 och (EU) 2021/1060 vad gäller ytterligare flexibilitet för att hantera konsekvenserna av Ryska federationens militära angrepp Fast (flexibelt stöd till territorier) – Care

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/2039.)

---

| 14.4.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 132/135 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 132/135

---

P9_TA(2022)0338

Direktivet om radioutrustning: kompatibel laddare för elektroniska produkter ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 oktober 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2014/53/EU om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om tillhandahållande på marknaden av radioutrustning (COM(2021)0547 – C9-0366/2021 – 2021/0291(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2023/C 132/21)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2021)0547), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2021)0547),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0366/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0366/2021),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 8 december 2021 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 8 december 2021 (1),

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 29 juni 2022 att godkänna Parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 29 juni 2022 att godkänna Parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A9-0129/2022). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A9-0129/2022).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 152, 6.4.2022, s. 82.

---

P9_TC1-COD(2021)0291

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2022/... om ändring av direktiv 2014/53/EU om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning om tillhandahållande på marknaden av radioutrustning

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv (EU) 2022/2380.)

---

| 14.4.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 132/136 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 132/136

---

P9_TA(2022)0340

En enda kontaktpunkt för tullen i EU ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 oktober 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en miljö med en enda kontaktpunkt för tullen i EU och om ändring av förordning (EU) nr 952/2013 (COM(2020)0673 – C9-0338/2020 – 2020/0306(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2023/C 132/22)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0673), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0673),

| — | med beaktande av artikel 294.2 samt artiklarna 33, 114 och 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0338/2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.2 samt artiklarna 33, 114 och 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0338/2020),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 24 mars 2021 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 24 mars 2021 (1),

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 15 juni 2022 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 15 juni 2022 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för internationell handel, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för internationell handel,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A9-0279/2021). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A9-0279/2021).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 220, 9.6.2021, s. 62.

---

P9_TC1-COD(2020)0306

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om inrättande av en miljö med en enda kontaktpunkt för tullen i EU och om ändring av förordning (EU) nr 952/2013

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/2399.)

---

| 14.4.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 132/137 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 132/137

---

P9_TA(2022)0341

Statistik över insatsvaror och produktion i jordbruket ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 oktober 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om statistik över insatsvaror och produktion i jordbruket och om upphävande av förordningarna (EG) nr 1165/2008, (EG) nr 543/2009, (EG) nr 1185/2009 och rådets direktiv 96/16/EG (COM(2021)0037 – C9-0009/2021 – 2021/0020(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2023/C 132/23)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2021)0037), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2021)0037),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 338.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0009/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 338.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0009/2021),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 17 juni 2022 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 17 juni 2022 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A9-0285/2021). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A9-0285/2021).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet godkänner Europaparlamentets och rådets gemensamma uttalande, som bifogas denna resolution och som kommer att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalanden, som bifogas denna resolution och som kommer att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

---

P9_TC1-COD(2021)0020

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om statistik över insatsvaror och produktion i jordbruket, om ändring av kommissionens förordning (EG) nr 617/2008 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 1165/2008, (EG) nr 543/2009 och (EG) nr 1185/2009 samt rådets direktiv 96/16/EG

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/2379.)

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

GEMENSAMT UTTALANDE FRÅN EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET OM FÖRORDNING (EU) 2022/2379 OM VIKTEN AV ATT I ALLA MEDLEMSSTATER UPPRÄTTA ETT REGISTER SOM FÖRS AV NATIONELLA BEHÖRIGA MYNDIGHETER OM ANVÄNDNINGEN AV VÄXTSKYDDSMEDEL I JORDBRUKET

Som en del av den europeiska gröna given lyfter strategierna från jord till bord och biologisk mångfald fram behovet av en omställning till ett hållbart livsmedelssystem, särskilt genom att minska användningen av och riskerna med bekämpningsmedel med 50 % fram till 2030 och genom att öka det ekologiska jordbruket och landskapselement med rik biologisk mångfald på jordbruksmark.

Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/2379 (1) kan fullständig insamling av uppgifter om yrkesmässig användning av växtskyddsmedel i jordbruksverksamhet, dvs. 95 % av användningen i varje medlemsstat, endast uppnås när ett rättsligt krav på yrkesmässiga användare av växtskyddsmedel att översända sina register i elektroniskt format till nationella behöriga myndigheter är tillämpligt enligt unionsrätten.

Europaparlamentet och rådet erkänner vikten av att införa ett sådant krav i unionslagstiftningen och åtar sig att samarbeta i detta syfte.

UTTALANDE FRÅN KOMMISSIONEN OM FÖRORDNING (EU) 2022/2379 VAD GÄLLER PÅGÅENDE ARBETE MED ATT SÄKERSTÄLLA TILLGÄNGLIGHETEN I ELEKTRONISKT FORMAT FÖR DE REGISTER SOM SKA FÖRAS AV YRKESMÄSSIGA ANVÄNDARE AV VÄXTSKYDDSMEDEL ENLIGT ARTIKEL 67.1 I FÖRORDNING (EG) NR 1107/2009

Ett viktigt mål för EU enligt den europeiska gröna given och från jord till bord-strategin är att minska användningen av och riskerna med kemiska bekämpningsmedel. Det behövs tillförlitliga och omfattande uppgifter om användningen av växtskyddsmedel på jordbruksnivå för att kunna säkerställa ändamålsenliga och verkningsfulla strategier. Det pågående arbetet med att säkerställa tillgång i elektroniskt format till de register som förs av yrkesmässiga användare av växtskyddsmedel är en viktig faktor för genomförandet av de rapporteringsskyldigheter avseende växtskyddsmedel som är del av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/2379 (2).

Därför har kommissionen utarbetat ett utkast till en genomförandeförordning, på grundval av artikel 67.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 (3), vad gäller innehållet i och formatet för de register över användningen av växtskyddsmedel som ska föras av yrkesmässiga användare i enlighet med artikel 67.1 i förordning (EG) nr 1107/2009.

Genomförandeförordningen ska, om den antas som planerat, i detalj reglera den registerhållning som krävs enligt förordning (EG) nr 1107/2009, däribland genom att fastställa de uppgifter som ska registreras av yrkesmässiga användare och säkerställa att dessa register kommer att finnas tillgängliga i elektroniskt format senast från och med den 1 januari 2025.

Utkastet till genomförandeförordningen diskuteras för närvarande i ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder (sektionen för fytofarmaceutiska produkter – lagstiftning). Kommissionen avser att begära ett yttrande från kommittén enligt artikel 5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 (4) under de kommande månaderna.

Kommissionen avser att anta genomförandeförordningen före utgången av 2022.

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/2379 av den 23 november 2022 om statistik över insatsvaror och produktion i jordbruket, om ändring av kommissionens förordning (EG) nr 617/2008 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 1165/2008, (EG) nr 543/2009, (EG) nr 1185/2009 och rådets direktiv 96/16/EG (EUT L 315, 7.12.2022, s. 1).

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/2379 av den 23 november 2022 om statistik över insatsvaror och produktion i jordbruket och om ändring av kommissionens förordning (EG) nr 617/2008 och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 1165/2008, (EG) nr 543/2009 och (EG) nr 1185/2009 och rådets direktiv 96/16/EG (EUT L 315, 7.12.2022, s. 1).

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (EUT L 309, 24.11.2009, s. 1).

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (EUT L 55, 28.2.2011, s. 13).

---

| 14.4.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 132/139 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 132/139

---

P9_TA(2022)0342

Ändring av bilagorna IV och V till förordning (EU) 2019/1021 om långlivade organiska föroreningar ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 4 oktober 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av bilagorna IV och V till Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1021 om långlivade organiska föroreningar (COM(2021)0656 – C9-0396/2021 – 2021/0340(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2023/C 132/24)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2021)0656), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2021)0656),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 192.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0396/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 192.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0396/2021),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 8 december 2021 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 8 december 2021 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 29 juni 2022 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 29 juni 2022 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A9-0092/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A9-0092/2022),

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen (2). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalande, som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUT C 152, 6.4.2022, s. 197.

(2)  Denna ståndpunkt ersätter de ändringar som antogs den 3 maj 2022 (Antagna texter, P9_TA(2022)0130).

---

P9_TC1-COD(2021)0340

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 4 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om ändring av bilagorna IV och V till förordning (EU) 2019/1021 om långlivade organiska föroreningar

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/2400.)

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

Uttalande från kommissionen

Kommissionens uttalande vid antagandet av förordning (EU) 2022/2400 (1)
  , om införandet av avfallskod 17 05 04”Annan jord och sten än den som anges i 17 05 03” i del 2 i bilaga V till förordning (EU) 2019/1021

Införandet av avfallskoden för ”annan jord och sten än den som anges i 17 05 03” i del 2 i bilaga V bör inte tolkas som att bortskaffande av jord som avfall förordas framför sanering i syfte att förebygga avfallsgenerering.

När bortskaffande erbjuder det bästa alternativet för hantering av miljöavfall omfattas det exceptionella undantaget från destruktiv behandling av kraven i artikel 7.4 i förordning (EU) 2019/1021.

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/2400 av den 23 november 2022 om ändring av bilagorna IV och V till förordning (EU) 2019/1021 om långlivade organiska föroreningar (EUT L 317, 9.12.2022, s. 24).

---

Torsdagen, 6 oktober 2022

| 14.4.2023 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 132/141 |
| --- | --- | --- | --- |

14.4.2023

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 132/141

---

P9_TA(2022)0348

Regler om utnyttjande av ankomst- och avgångstider vid flygplatser i unionen: tillfälliga lättnader ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 oktober 2022 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om om ändring av rådets förordning (EEG) nr 95/93 vad gäller tillfälliga lättnader från reglerna om utnyttjande av ankomst- och avgångstider vid gemenskapens flygplatser på grund av covid-19-pandemin (COM(2022)0334 – C9-0225/2022 – 2022/0214(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2023/C 132/25)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2022)0334), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2022)0334),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 91 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0225/2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 91 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0225/2022),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 22 september 2022 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 22 september 2022 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av artiklarna 59 och 163 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 59 och 163 i arbetsordningen,

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Ännu inte offentliggjort i EUT.

---

P9_TC1-COD(2022)0214

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 oktober 2022 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2022/... om ändring av rådets förordning (EEG) nr 95/93 vad gäller tillfälliga lättnader från reglerna om utnyttjande av ankomst- och avgångstider vid unionens flygplatser på grund av en epidemiologisk situation eller militär aggression

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2022/2038.)

---