# Uradni list C 185/2023

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 185 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6626. maj 2023 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 185

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6626. maj 2023

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2023/C 185/01 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.11006 – ONE / MACQUARIE / YTI) (
  1
  ) | 1 |
| 2023/C 185/02 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.11092 – BLACKSTONE / CDPQ / INVENERGY / AEP RENEWABLES / AEP WIND HOLDINGS / TRENT WIND FARM / DESERT SKY WIND FARM) (
  1
  ) | 2 |
| 2023/C 185/03 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.11016 – AIR LIQUIDE / ADP / JV) (
  1
  ) | 3 |

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2023/C 185/01

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.11006 – ONE / MACQUARIE / YTI) (
  1
  )

1

1

2023/C 185/02

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.11092 – BLACKSTONE / CDPQ / INVENERGY / AEP RENEWABLES / AEP WIND HOLDINGS / TRENT WIND FARM / DESERT SKY WIND FARM) (
  1
  )

1

2

2023/C 185/03

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.11016 – AIR LIQUIDE / ADP / JV) (
  1
  )

1

3

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Svet |
| 2023/C 185/04 | Resolucija Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o rezultatih devetega cikla mladinskega dialoga EU | 4 |
| 2023/C 185/05 | Resolucija Sveta Evropske unije in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o reviziji delovnega načrta za strategijo EU za mlade 2022–2024 | 14 |
| 2023/C 185/06 | Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o socialni razsežnosti trajnostne Evrope za mlade | 21 |
| 2023/C 185/07 | Resolucija predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o pregledu zastopanja držav članic EU v upravnem odboru Svetovne protidopinške agencije (WADA) ter usklajevanja stališč držav članic pred srečanji WADA | 29 |
| 2023/C 185/08 | Resolucija Sveta o Evropskem izobraževalnem prostoru: Vizija do leta 2025 in pozneje | 35 |
| 2023/C 185/09 | Sklepi Sveta o ogroženih in razseljenih umetnikih in umetnicah | 39 |
| 2023/C 185/10 | Sklepi Sveta o nadaljnjih ukrepih za uresničitev avtomatičnega vzajemnega priznavanja kvalifikacij v izobraževanju in usposabljanju | 44 |
| 2023/C 185/11 | Obvestilo osebam in subjektom, za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2013/255/SZVP in Uredbi Sveta (EU) št. 36/2012 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Siriji | 51 |
| 2023/C 185/12 | Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2013/255/SZVP, kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SVZP) 2023/1035, in Uredbi Sveta (EU) št. 36/2012, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2023/1027, o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Siriji | 52 |
| | Evropska komisija |
| 2023/C 185/13 | Menjalni tečaji eura – 25. maj 2023 | 54 |
| 2023/C 185/14 | Obvestilo Komisije o veljavnih obrestnih merah za vračilo državne pomoči in o referenčnih obrestnih merah / diskontnih stopnjah, ki veljajo od 1. junija 2023
  (Objavljeno v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004) | 55 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

2023/C 185/04

Resolucija Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o rezultatih devetega cikla mladinskega dialoga EU

4

2023/C 185/05

Resolucija Sveta Evropske unije in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o reviziji delovnega načrta za strategijo EU za mlade 2022–2024

14

2023/C 185/06

Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o socialni razsežnosti trajnostne Evrope za mlade

21

2023/C 185/07

Resolucija predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o pregledu zastopanja držav članic EU v upravnem odboru Svetovne protidopinške agencije (WADA) ter usklajevanja stališč držav članic pred srečanji WADA

29

2023/C 185/08

Resolucija Sveta o Evropskem izobraževalnem prostoru: Vizija do leta 2025 in pozneje

35

2023/C 185/09

Sklepi Sveta o ogroženih in razseljenih umetnikih in umetnicah

39

2023/C 185/10

Sklepi Sveta o nadaljnjih ukrepih za uresničitev avtomatičnega vzajemnega priznavanja kvalifikacij v izobraževanju in usposabljanju

44

2023/C 185/11

Obvestilo osebam in subjektom, za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2013/255/SZVP in Uredbi Sveta (EU) št. 36/2012 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Siriji

51

2023/C 185/12

Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2013/255/SZVP, kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SVZP) 2023/1035, in Uredbi Sveta (EU) št. 36/2012, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2023/1027, o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Siriji

52

Evropska komisija

2023/C 185/13

Menjalni tečaji eura – 25. maj 2023

54

2023/C 185/14

Obvestilo Komisije o veljavnih obrestnih merah za vračilo državne pomoči in o referenčnih obrestnih merah / diskontnih stopnjah, ki veljajo od 1. junija 2023
  (Objavljeno v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 z dne 21. aprila 2004)

(Objavljeno v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004

55

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | UPRAVNI POSTOPKI |
| | Evropska komisija |
| 2023/C 185/15 | OBVESTILO V SKLADU S ČLENOM 29(2) KADROVSKIH PREDPISOV – Objava prostega delovnega mesta vodje predstavništva v Sofiji – predstavništvo v Bolgariji (razred AD 14) v Generalnem direktoratu za komuniciranje – COM/2023/10433 | 56 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2023/C 185/16 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 57 |
| 2023/C 185/17 | Objava odobrene standardne spremembe specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo v sektorju kmetijskih proizvodov in živil iz člena 6b(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 664/2014 | 64 |

V   Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropska komisija

2023/C 185/15

OBVESTILO V SKLADU S ČLENOM 29(2) KADROVSKIH PREDPISOV – Objava prostega delovnega mesta vodje predstavništva v Sofiji – predstavništvo v Bolgariji (razred AD 14) v Generalnem direktoratu za komuniciranje – COM/2023/10433

56

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2023/C 185/16

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

57

2023/C 185/17

Objava odobrene standardne spremembe specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo v sektorju kmetijskih proizvodov in živil iz člena 6b(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 664/2014

64

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 26.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 185/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 185/1

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.11006 – ONE / MACQUARIE / YTI)

(Besedilo velja za EGP)

(2023/C 185/01)

Komisija se je 4. maja 2023 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32023M11006. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32023M11006. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 26.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 185/2 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 185/2

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.11092 – BLACKSTONE / CDPQ / INVENERGY / AEP RENEWABLES / AEP WIND HOLDINGS / TRENT WIND FARM / DESERT SKY WIND FARM)

(Besedilo velja za EGP)

(2023/C 185/02)

Komisija se je 3. maja 2023 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32023M11092. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32023M11092. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 26.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 185/3 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 185/3

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.11016 – AIR LIQUIDE / ADP / JV)

(Besedilo velja za EGP)

(2023/C 185/03)

Komisija se je 12. maja 2023 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32023M11016. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32023M11016. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Svet

| 26.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 185/4 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 185/4

---

Resolucija Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o rezultatih devetega cikla mladinskega dialoga EU

(2023/C 185/04)

SVET EVROPSKE UNIJE IN PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC, KI SO SE SESTALI V OKVIRU SVETA –

OB OPOZARJANJU NA NASLEDNJE:

| 1. | Cilji te resolucije so zagotoviti, da ustrezni deležniki na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni priznajo rezultate devetega cikla mladinskega dialoga EU in jih upoštevajo pri nadaljnjem ukrepanju, ter omogočiti kakovost in kontinuiteto pri izvajanju procesa mladinskega dialoga EU in njegovih rezultatov. Poleg tega je cilj tega dokumenta tudi prispevati k večji preglednosti mladinskega dialoga EU in zagotoviti povratne informacije o delu, opravljenem v devetem ciklu in prejšnjih ciklih. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Ta resolucija temelji na resoluciji o strategiji Evropske unije za mlade 2019–2027 (1) in njenih evropskih ciljih mladih, Prilogi I k resoluciji o določitvi smernic za upravljanje dialoga EU z mladimi ter rezultatih prejšnjih ciklov mladinskega dialoga EU. V strategiji EU za mlade se poziva k večji vključenosti mladih v dialog z nosilci odločanja ter udejstvovanju mladih z različnimi ozadji in iz različnih družbenih skupin. |
| --- | --- |

2.

| 3. | V Sklepu (EU) 2021/2316 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. decembra 2021 o evropskem letu mladih (2022) je poudarjeno, da je treba mladim zagotoviti priložnosti za bolj zeleno, digitalno in vključujočo prihodnost. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Mladinski dialog EU je mehanizem za participacijo mladih, ki živijo v EU. Služi kot forum za kontinuirano skupno razmišljanje in posvetovanje o prednostnih nalogah, izvajanju in spremljanju sodelovanja na področju mladine na ravni EU med nosilci odločanja, mladimi in njihovimi predstavniškimi organizacijami ter raziskovalci. Omogoča stalno partnerstvo pri upravljanju teh procesov na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni |
| --- | --- |

4.

| 5. | Rezultati devetega cikla mladinskega dialoga EU temeljijo na treh mladinskih konferencah EU, na povratnih informacijah iz nacionalnih in evropskih kvalitativnih posvetovanj in dogodkov iz faze dialoga ter na rezultatih faze izvajanja v državah članicah in na evropski ravni. Ti rezultati prispevajo k vključevanju več- in medsektorskega izvajanja cilja mladih #10 „Trajnostna zelena Evropa“ in cilja mladih #3 „Vključujoče družbe“ pod naslovom „Skupna prizadevanja za trajnostno in vključujočo Evropo“. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Pandemija COVID-19 je močno vplivala (2) na participacijo mladih in povečala neenakosti med skupinami mladih. Poleg tega imajo vojna agresija Ruske federacije proti Ukrajini in posledična energetska kriza, povečane migracije ter svetovna inflacija resne posledice za mlade in skupnosti v Evropi. V teh krizah je postalo še bolj očitno, da imajo mladi z manj priložnostmi slabše možnosti uresničevanja človekovih in zlasti socialnih pravic kot mladi z več priložnostmi. |
| --- | --- |

6.

| 7. | V osmem ciklu so bile Evropska komisija in države članice pozvane, naj:






  — | utrdijo dolgoročni institucionalni spomin in kontinuiteto dela med cikli mladinskega dialoga EU; |
| --- | --- | --- |

7.

—

utrdijo dolgoročni institucionalni spomin in kontinuiteto dela med cikli mladinskega dialoga EU;

| — | pozivajo k organizaciji rednih izmenjav in usklajevanja pod vodstvom mladih in z ustrezno podporo tria predsedstev, Komisije in Evropskega mladinskega foruma, ter k objavi dokumentacije evropske usmerjevalne skupine na evropskem mladinskem portalu; |
| --- | --- |

—

pozivajo k organizaciji rednih izmenjav in usklajevanja pod vodstvom mladih in z ustrezno podporo tria predsedstev, Komisije in Evropskega mladinskega foruma, ter k objavi dokumentacije evropske usmerjevalne skupine na evropskem mladinskem portalu;

| — | stalno zagotavljajo povratne informacije mladim in mladinskim organizacijam, ki sodelujejo v vseh fazah procesa mladinskega dialoga EU, da se zagotovita konstruktiven dialog in participacija mladih na vseh ravneh; |
| --- | --- |

—

stalno zagotavljajo povratne informacije mladim in mladinskim organizacijam, ki sodelujejo v vseh fazah procesa mladinskega dialoga EU, da se zagotovita konstruktiven dialog in participacija mladih na vseh ravneh;

| — | prednostno obravnavajo mladinski dialog EU in poskrbijo za njegovo večjo prepoznavnost na dogodkih na nacionalni ravni in na ravni EU ter spodbujajo participacijo mladih v postopkih odločanja na vseh ravneh. |
| --- | --- |

—

prednostno obravnavajo mladinski dialog EU in poskrbijo za njegovo večjo prepoznavnost na dogodkih na nacionalni ravni in na ravni EU ter spodbujajo participacijo mladih v postopkih odločanja na vseh ravneh.

| 8. | Z zbirko orodij devetega cikla mladinskega dialoga EU so se nacionalnim delovnim skupinam zagotovila sredstva za zbiranje podatkov o načrtih, ki so jih pripravile za cikel, in o primerih dobre prakse, ki so jih opredelile na petih ključnih področjih, in sicer:






  a) | obveščanje in izobraževanje, |
| --- | --- | --- |

8.

a)

obveščanje in izobraževanje,

| b) | ukrepanje in opolnomočenje, |
| --- | --- |

b)

ukrepanje in opolnomočenje,

| c) | upravljanje, |
| --- | --- |

c)

upravljanje,

| d) | mobilnost in solidarnost, |
| --- | --- |

d)

mobilnost in solidarnost,

| e) | dostop do infrastrukture.
  Ta proces je zbral mnenja mladih ter prispeval k razvoju delovnih metod in najboljših praks, s čimer je olajšal izvajanje devetega cikla mladinskega dialoga EU. |
| --- | --- |

e)

dostop do infrastrukture.

Ta proces je zbral mnenja mladih ter prispeval k razvoju delovnih metod in najboljših praks, s čimer je olajšal izvajanje devetega cikla mladinskega dialoga EU.

OB PRIZNAVANJU NASLEDNJEGA:

| 9. | Mladinski dialog EU temelji na vodstvu in skupni odgovornosti nacionalnih delovnih skupin, ki jih, kadar je to mogoče, usklajujejo nacionalni mladinski sveti. To različnim mladim omogoča, da sodelujejo v dialogu, ter povezuje različne nacionalne, regionalne in lokalne deležnike s procesom. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Prispevek mednarodnih nevladnih mladinskih organizacij je pomemben pri vključevanju različnih pogledov iz vse Evrope k dialogu o politikah in zagotavljanju kakovostnega prispevka glede nadnacionalne razsežnosti procesa mladinskega dialoga EU – |
| --- | --- |

10.

MENIJO, DA:

| 11. | so nacionalne delovne skupine in mednarodne nevladne mladinske organizacije uporabile različne metode, kot so dogodki za dialog in okrogle mize (na spletu in drugod), ankete na družbenih medijih ter ciljno usmerjene aktivnosti z mladimi z manj priložnostmi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | je bila ključni vidik izvajanja devetega cikla mladinskega dialoga EU umestitev mladih in mladinskih organizacij v središče oblikovanja, načrtovanja, izvajanja, spremljanja, evalvacije in sprejemanja nadaljnjih ukrepov cikla in vseh njegovih dejavnosti, na primer z zagotovitvijo, da imajo nacionalni mladinski sveti predsedstva pravico sopredsedovati evropski usmerjevalni skupini; |
| --- | --- |

12.

SE SEZNANJAJO Z NASLEDNJIMI PRIPOROČILI Z MLADINSKE KONFERENCE EU (3):

| 13. | priporočilo za podsklop 1 o obveščanju in izobraževanju: „Države članice pozivamo, naj zagotovijo enak dostop do uporabniku prijaznih informacij o trajnostnosti in podnebnih spremembah, in sicer z vključujočim neformalnim in formalnim izobraževanjem, ki bo prispevalo k opolnomočenju in spodbujalo medgeneracijski dialog in učenje;“ |
| --- | --- |

13.

| 14. | priporočilo za podsklop 2 o ukrepanju in opolnomočenju: „Države članice pozivamo, naj zagotovijo, da neodvisni svetovalni odbori na lokalni ravni (npr. mladinski sveti), ki jih sestavljajo in izbirajo mladi, s presečnim poudarkom na mladih z manj priložnostmi, upoštevajo trajnostni pristop;“ |
| --- | --- |

14.

| 15. | priporočilo za podsklop 3 o upravljanju: „Priporočamo pripravo zakonodaje, ki bo zagotavljala prevzemanje odgovornosti in preglednost v postopkih oblikovanja politik na področju okolja in trajnostnega razvoja ter podpirala mehanizme za participacijo in evalvacijo, ki to omogočajo (npr. mladinski organi, ocene učinka z vidika mladih) na lokalni, regionalni in evropski ravni;“ |
| --- | --- |

15.

| 16. | priporočilo za podsklop 4 o mobilnosti in solidarnosti: „Evropsko komisijo in države članice pozivamo, naj pripravijo akcijske načrte za sektor formalnega izobraževanja in trg dela, da bi zagotovili formalno priznavanje izkušenj in ključnih kompetenc, pridobljenih s participacijo v prostovoljstvu in učni mobilnosti;“ |
| --- | --- |

16.

| 17. | priporočilo za podsklop 5 o dostopu do infrastrukture: „Priporočamo, naj Evropska komisija in države članice zagotovijo cenovno ugodno in dostopno ‚podnebno vozovnico za mlade‘ kot univerzalno multimodalno orodje za javni prevoz na regionalni, nacionalni in mednarodni ravni ter naj Evropska komisija podpira države članice pri spodbujanju trajnostnih načinov javnega prevoza;“ |
| --- | --- |

17.

PRIZNAVAJO NASLEDNJE:

| 18. | udeleženci mladinske konference EU poudarili, da je treba zagotoviti, da bodo vsi vidiki mladinskega dialoga EU bolj vključujoči in raznoliki ter da je treba izboljšati terensko delo pri različnih skupinah mladih, tudi z dolgoročno komunikacijsko strategijo, npr. s skupnim logotipom, široko promocijo rezultatov ter dostopnimi in mladim prijaznimi informacijami, ki bodo dosegli širšo publiko in ne le delegatov na konferenci in glavnih udeležencev mladinskega dialoga EU; |
| --- | --- |

18.

| 19. | udeleženci mladinske konference EU so nadalje poudarili, da je učinkovito medsektorsko sodelovanje na nacionalni ravni in na ravni EU pomembno za to, da se rezultati mladinskega dialoga EU razširijo zunaj področja mladinske politike in se s tem ustvari učinek, ki presega mladinski sektor. Ugotovljeno je bilo tudi, da imajo države članice in nacionalne delovne skupine ključno vlogo pri zagotavljanju sistematičnega spremljanja in povratnih informacij, da bi se povečala notranja preglednost postopka; |
| --- | --- |

19.

POZDRAVLJAJO:

| 20. | Sklep o evropskem letu mladih (2022) (4), ki opozarja na mlade in njihovo pomembno vlogo v družbi ter opolnomoča in obnavlja samozavest mlade generacije, ki jo je pandemija COVID-19 najbolj prizadela; |
| --- | --- |

20.

| 21. | razvoj evropskega mladinskega portala in njegovo ponovno potrjeno funkcijo točke „vse na enem mestu“ za mladinski dialog EU in povezane dokumente kot prispevek k zagotavljanju institucionalnega spomina med cikli; |
| --- | --- |

21.

| 22. | sklepe Sveta o spodbujanju angažiranosti mladih kot akterjev sprememb za varstvo okolja, zlasti poudarek na podpiranju mladih pri njihovem udejstvovanju v zvezi z okoljem, in njihovem delovanju pri razvoju družbe kot celote; |
| --- | --- |

22.

| 23. | sklepe Sveta o spodbujanju medgeneracijske razsežnosti na področju mladine za krepitev dialoga in socialne kohezije, zlasti poudarek na koristih združevanja izkušenj in kompetenc različnih generacij pri oblikovanju miroljubnih in kohezivnih družb; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarek osmega cikla mladinskega dialoga EU na cilju mladih #9 „Prostor in participacija za vse“ in participativni proces, ki je privedel do odobritve sklepov Sveta o krepitvi upravljanja na več ravneh pri spodbujanju participacije mladih v postopkih odločanja ter sklepov Sveta o varovanju in ustvarjanju državljanskih prostorov za mlade, ki omogočajo smiselno participacijo mladih; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aktivno participacijo mladih in nacionalnih delovnih skupin v devetem ciklu mladinskega dialoga EU ter vključevanje mladinskih organizacij v različne dogodke, ki zagotavljajo povratne informacije v celotnem ciklu, ter izvajanje evropskega leta mladih. Poleg tega so se mladi udeležili neformalnega srečanja ministrov in ministric za izobraževanje in mladino v Strasbourgu, seminarja o participaciji mladih v evropskem projektu v Strasbourgu in konference „Claim the Future“ (Zahtevajte prihodnost) v Bruslju, kjer so povzeli dosežke evropskega leta mladih in razmislili o njegovi zapuščini; |
| --- | --- |

25.

POZIVAJO DRŽAVE ČLANICE IN KOMISIJO, NAJ V SKLADU Z NAČELOM SUBSIDIARNOSTI IN V OKVIRU SVOJIH PRISTOJNOSTI:

| 26. | pri izvajanju in ocenjevanju ustreznih odzivov politike v zvezi s podtemami 1 do 5 devetega cikla mladinskega dialoga EU po potrebi upoštevajo priporočila iz odstavkov 13 do 17; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pri izvajanju in ocenjevanju sedanjih mladinskih politik in oblikovanju prihodnjih ter v sinergiji z vsemi politikami, ki zadevajo mlade, upoštevajo rezultate devetega cikla mladinskega dialoga EU; razmislijo o nadaljnjih načinih izvajanja evropskih ciljev mladih #10 in #3 ter njunih podciljev; |
| --- | --- |

27.

| 28. | spodbujajo, priznavajo in po potrebi finančno podprejo dejavnosti in programe, ki jih začnejo in vodijo mladi na področju trajnostnega razvoja, zlasti tiste, ki se borijo proti podnebnim spremembam in povečujejo inkluzijo, tako da lahko postanejo nosilci sprememb v družbi kot celoti; |
| --- | --- |

28.

| 29. | okrepijo in izboljšajo proces mladinskega dialoga EU, pri čemer naj preučijo in – kadar je to mogoče – uporabijo najboljše prakse iz devetega cikla mladinskega dialoga EU, ter načela, ki so usmerjala njegovo izvajanje, pri čemer naj zlasti umestijo mlade in mladinske organizacije v središče tega procesa ter poskrbijo, da bo mladinski dialog EU proces, ki ga vodijo mladi in v katerem mladi in nosilci odločanja iščejo rešitve v konstruktivnem dialogu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | po potrebi opolnomočijo nacionalne mladinske svete kot vodilne deležnike v nacionalnih delovnih skupinah, da se jim omogoči usklajevanje in izvajanje mladinskega dialoga EU na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pozovejo zadevne strani, naj nacionalnim mladinskim svetom zagotovijo stabilno upravno in finančno podporo ter potrebna orodja za sopredsedovanje evropski usmerjevalni skupini, kadar je to ustrezno, da bodo lahko prevzeli vodilno vlogo v mladinskem dialogu EU med predsedovanjem njihove države članice, zlasti prek poglavja o mladih v programu Erasmus+ v skladu z njegovo pravno podlago in finančno uredbo EU; |
| --- | --- |

31.

| 32. | spodbujajo mlade, mladinske organizacije in druge deležnike na področju mladine, naj bolje izkoristijo možnosti financiranja, ki jih ponuja poglavje o mladih v programu EU Erasmus+, da bi okrepili participacijo mladih in mladinske dialoge na lokalni, regionalni in nacionalni ravni ter jih po potrebi tesneje povezali s procesom mladinskega dialoga EU; |
| --- | --- |

32.

| 33. | priznavajo, da sta vključenost in prispevek mednarodnih nevladnih mladinskih organizacij v procesu mladinskega dialoga EU pomembna za zagotovitev, da ima dialog močno evropsko razsežnost, ter po potrebi zagotovijo potrebne predpogoje za njihovo dejavno participacijo in vključenost v proces mladinskega dialoga EU; |
| --- | --- |

33.

| 34. | nadaljujejo delo, ki je bilo v času evropskega leta mladih opravljeno na vseh ravneh, za prednostno obravnavo mladinskega dialoga EU in skrb za njegovo večjo prepoznavnost na dogodkih na lokalni, regionalni, nacionalni ravni in na ravni EU ter spodbujanje vključujoče participacije mladih v postopkih odločanja na vseh ravneh v skladu z najboljšo prakso za inkluzijo mladih; |
| --- | --- |

34.

| 35. | zagotovijo dolgoročno komunikacijsko strategijo na evropski ravni, da se okrepi terensko delo v zvezi z mladinskim dialogom EU na mladim prijazen način, ter po potrebi nacionalnim delovnim skupinam zagotovijo dodatno podporo za izboljšanje njihove komunikacije v okviru mladinskega dialoga EU. Mladinske organizacije bi morale po možnosti sooblikovati komunikacijsko strategijo, vključno s skupnim logotipom mladinskega dialoga EU za označevanje vseh dejavnosti v okviru mladinskega dialoga EU na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

35.

| 36. | sprejmejo ustrezne ukrepe za vključevanje smiselne participacije mladih v vsa ustrezna področja politike v skladu z dejavnostmi, ki se izvajajo med evropskim letom mladih, da bi spodbudili vidik mladih na vseh ustreznih področjih politike. Področje mladinske politike bi moralo delovati kot most do drugih področij oblikovanja politik, da bi zagotovili, da se glas otrok in mladih okrepi in vključi v druge sektorje; |
| --- | --- |

36.

| 37. | še naprej razvijajo spremljanje in povratne informacije v zvezi z rezultati mladinskega dialoga EU, da se poveča preglednost in zagotovi smiselna participacija mladih v vseh delih in vseh fazah postopkov odločanja; |
| --- | --- |

37.

| 38. | zagotavljajo podporo ter ciljno usmerjena orodja in metode za nagovarjanje in pripravo mladih, ki običajno ne sodelujejo v mladinskem dialogu EU, vključno z mladimi z manj priložnostmi. Ta podpora, orodja in metode bi lahko prilagodili potrebam posebnih skupin v vsakem primeru posebej. Cilj bi bil zagotoviti preprosta komunikacijska orodja za pojasnitev mladinskega dialoga EU in vloge evropskih institucij na mladim prijazen način ter zagotoviti ustrezno podporo med celotnim procesom; |
| --- | --- |

38.

| 39. | po potrebi razvijejo metode in orodja za izvajanje na lokalni, regionalni in nacionalni ravni ter na ravni EU glede tega, kako ukrepati v zvezi s sporočili in zahtevami, ki izhajajo iz mladinskega dialoga EU in mladinskih konferenc EU ter evropskega leta mladih; |
| --- | --- |

39.

POZIVAJO KOMISIJO, NAJ V SKLADU Z NAČELOM SUBSIDIARNOSTI:

| 40. | še naprej razvija mladinski portal EU in druga ustrezna komunikacijska orodja na mladim prijazen način, da bi povečali prijaznost do uporabnika in prepoznavnost mladinskega dialoga EU, in sicer na podlagi dobrih praks iz evropskega leta mladih in devetega cikla mladinskega dialoga EU; |
| --- | --- |

40.

| 41. | še bolj vključijo koordinatorja EU za mlade v vključevanje udeležbe mladih na vseh ustreznih področjih politike EU v skladu z zapuščino evropskega leta mladih ter poskrbijo za večjo prepoznavnost mladinskega dialoga EU kot instrumenta za vključevanje participacije mladih; |
| --- | --- |

41.

SE SEZNANJA TUDI Z NASLEDNJIM:

| 42. | Splošna prednostna tema naslednjega tria predsedstev (Španija, Belgija in Madžarska) je „POTREBUJEMO MLADE“; |
| --- | --- |

42.

| 43. | Cilj je nadaljnji razvoj in okrepitev mladinskega dialoga EU v desetem ciklu ob upoštevanju rezultatov, priporočil, obeležitve in evalvacije prejšnjih ciklov. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  Resolucija Sveta in predstavnikov držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o določitvi smernic za upravljanje dialoga EU z mladimi – Strategija Evropske unije za mlade 2019–2027 (UL C 189, 5.6.2019, str. 1).

(2)  Eurofound (2021), Impact of COVID-19 on young people in the EU (Vpliv COVID-19 na mlade v EU), Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg.

(3)  To so priporočila, oblikovana na mladinski konferenci EU marca 2023 ob koncu devetega cikla mladinskega dialoga EU. Glej tudi povzetke priporočil 1 do 5 iz Priloge II k prilogi.

(4)  Sklep (EU) 2021/2316 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. decembra 2021 o evropskem letu mladih (2022) (UL L 462, 28.12.2021, str. 1).

---

PRILOGA I

VIRI

| — | Bárta O., Moxon D. (2023). EUYD9 Implementation Phase Report (Poročilo o fazi izvajanja devetega cikla evropskega mladinskega dialoga). DOI: 10.5281/zenodo.7696299. |
| --- | --- |

—

Bárta O., Moxon D. (2023). EUYD9 Implementation Phase Report (Poročilo o fazi izvajanja devetega cikla evropskega mladinskega dialoga). DOI: 10.5281/zenodo.7696299.

| — | Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o krepitvi upravljanja na več ravneh pri spodbujanju participacije mladih v postopkih odločanja (UL C 241, 21.6.2021, str. 3). |
| --- | --- |

—

Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o krepitvi upravljanja na več ravneh pri spodbujanju participacije mladih v postopkih odločanja (UL C 241, 21.6.2021, str. 3).

| — | Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o spodbujanju demokratične ozaveščenosti in demokratičnega udejstvovanja mladih v Evropi (UL C 415, 1.12.2020, str. 16). |
| --- | --- |

—

Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o spodbujanju demokratične ozaveščenosti in demokratičnega udejstvovanja mladih v Evropi (UL C 415, 1.12.2020, str. 16).

| — | Sklepi Sveta o spodbujanju angažiranosti mladih kot akterjev sprememb za varstvo okolja (UL C 159, 12.4.2022, str. 9). |
| --- | --- |

—

Sklepi Sveta o spodbujanju angažiranosti mladih kot akterjev sprememb za varstvo okolja (UL C 159, 12.4.2022, str. 9).

| — | Sklepi Sveta o spodbujanju medgeneracijske razsežnosti na področju mladine za krepitev dialoga in socialne kohezije (UL C 495, 29.12.2022, str. 56). |
| --- | --- |

—

Sklepi Sveta o spodbujanju medgeneracijske razsežnosti na področju mladine za krepitev dialoga in socialne kohezije (UL C 495, 29.12.2022, str. 56).

| — | Sklepi Sveta o varovanju in ustvarjanju državljanskih prostorov za mlade, ki omogočajo smiselno participacijo mladih (UL C 501 I, 13.12.2021, str. 16). |
| --- | --- |

—

Sklepi Sveta o varovanju in ustvarjanju državljanskih prostorov za mlade, ki omogočajo smiselno participacijo mladih (UL C 501 I, 13.12.2021, str. 16).

| — | Resolucija Sveta o strukturiranem dialogu in prihodnjem razvoju dialoga z mladimi v okviru politik za evropsko sodelovanje na področju mladine po letu 2018 (UL C 189, 15.6.2017, str. 1), |
| --- | --- |

—

Resolucija Sveta o strukturiranem dialogu in prihodnjem razvoju dialoga z mladimi v okviru politik za evropsko sodelovanje na področju mladine po letu 2018 (UL C 189, 15.6.2017, str. 1),

| — | Eurofound (2021), Impact of COVID-19 on young people in the EU (Vpliv COVID-19 na mlade v EU), Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg. |
| --- | --- |

—

Eurofound (2021), Impact of COVID-19 on young people in the EU (Vpliv COVID-19 na mlade v EU), Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg.

| — | Resolucija Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o rezultatih osmega cikla mladinskega dialoga EU (UL C 504, 14.12.2021, str. 1). |
| --- | --- |

—

Resolucija Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o rezultatih osmega cikla mladinskega dialoga EU (UL C 504, 14.12.2021, str. 1).

| — | Resolucija Sveta Evropske unije in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o okviru za evropsko sodelovanje na področju mladine: strategija Evropske unije za mlade 2019–2027 (UL C 456, 18.12.2018, str. 1). |
| --- | --- |

—

Resolucija Sveta Evropske unije in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o okviru za evropsko sodelovanje na področju mladine: strategija Evropske unije za mlade 2019–2027 (UL C 456, 18.12.2018, str. 1).

| — | Resolucija Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o rezultatih sedmega cikla mladinskega dialoga EU: Strategija Evropske unije za mlade 2019–2027 (UL C 212I, 26.6.2020, str. 1). |
| --- | --- |

—

Resolucija Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o rezultatih sedmega cikla mladinskega dialoga EU: Strategija Evropske unije za mlade 2019–2027 (UL C 212I, 26.6.2020, str. 1).

| — | Resolucija Sveta in predstavnikov držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o določitvi smernic za upravljanje dialoga EU z mladimi – Strategija Evropske unije za mlade 2019–2027 (UL C 189, 5.6.2019, str. 1). |
| --- | --- |

—

Resolucija Sveta in predstavnikov držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o določitvi smernic za upravljanje dialoga EU z mladimi – Strategija Evropske unije za mlade 2019–2027 (UL C 189, 5.6.2019, str. 1).

---

PRILOGA II

PODPORNI POVZETKI PRIPOROČIL ZA PODTEME 1–5 DEVETEGA CIKLA MLADINSKEGA DIALOGA EU:

Faza izvajanja devetega cikla mladinskega dialoga EU je temeljila na petih podtemah, ki so jih udeleženci mladinske konference EU izbrali januarja 2022 v Strasbourgu v Franciji. Analize faze izvajanja so bile opravljene februarja in marca 2023 ter so zagotovile vpoglede in konkretizacijo na dveh glavnih področjih poročanja o izvajanju, in sicer glede vrste izvedbenih dejavnosti ter učinkov, opredeljenih na podlagi izvedbenih dejavnosti v okviru devetega cikla mladinskega dialoga EU. Poročilo o fazi izvajanja (1) je bilo podlaga za razprave na mladinski konferenci EU marca 2023 v Växjöju na Švedskem.

Ta priloga vsebuje povzetke priporočil za podteme 1–5 zadevnega cikla, ki so jih pripravili udeleženci konference.

1.   Obveščanje in izobraževanje

„Cilj našega priporočila je zagotoviti zanesljive in vključujoče informacije o trajnostnosti in podnebnih spremembah. Take uporabniku prijazne informacije, ki so dostopne ljudem različnih starosti/v različnih obdobjih življenja, nam pomagajo doseči bolj zeleno Evropo. Informacije o teh temah moramo vključiti v vse vrste učnih vsebin, tako neformalne kot formalne. Pomembno se je učiti skupaj in drug od drugega ter pri tem upoštevati različne vidike, kot so različne kulture in socialno-ekonomsko ozadje. Zato bi bilo treba upoštevati podnebno pravičnost. Ni pravično, da bi mlade obremenjevali s posledicami politik, ki jih sami niso sprejeli. Vse generacije moramo dejavno vključiti v izobraževanje o podnebnih spremembah in potrebnih rešitvah.

Mladi za smiselno ukrepanje potrebujejo spretnosti, znanje in platforme. Pomembno je izkoristiti potencial neformalnega izobraževanja in priznati praktične koristi. Predvidevamo izvajanje z interdisciplinarnim pristopom ter izkoriščamo potencial in znanje mladinskih organizacij in informacijskih storitev za mlade, ki so že na voljo. Izobraževalcem je treba zagotoviti sredstva za ustrezno usposabljanje in zmogljivosti za opravljanje njihove vloge. Ker je to živ proces, ga je treba nenehno evalvirati, spremljati in izboljševati.“

2.   Ukrepanje in opolnomočenje

„V postopkih odločanja, ki močno vplivajo na prihodnost mladih, se slednjih vedno znova ne upošteva in so iz njih izključeni. Da bi rešili to vprašanje, pozivamo k izboljšanju lokalnih participativnih mehanizmov od spodaj navzgor z opolnomočenjem mladih, zlasti tistih z manj priložnostmi.

Čeprav ti [svetovalni odbori] v nekaterih državah, kot so Finska, Estonija in Švedska, trenutno obstajajo, priznavamo potrebo po vseevropskem okviru za vzpostavitev učinkovitejših modelov za uspešnejše procese soodločanja med lokalnimi mladimi in nosilci odločanja. Ta pristop mora biti trajnosten in presečen, da se zagotovita kontinuiteta procesov ter inkluzija mladih z različnimi ozadji in izkušnjami. Presečni pristop pomeni, da je lahko oseba hkrati žrtev več oblik diskriminacije in marginalizacije.

Ti odbori se oblikujejo z demokratičnimi procesi, ki jih vodijo mladi in v katerih mladi izberejo svoje predstavnike. Natančen proces in njegova logistika lahko odražata zadevni lokalni kontekst. Člani odborov bodo dali glas lokalnim mladim pred procesi oblikovanja politik na lokalni ravni, po njih in med njimi.

Bistveno je, da države članice dajo prednost inkluziji in zastopanju mladih v postopkih odločanja. Z vzpostavitvijo neodvisnih svetovalnih odborov na lokalni ravni in krepitvijo vloge mladih, zlasti tistih z manj priložnostmi, lahko ustvarimo boljšo prihodnost za vse.“

3.   Upravljanje

„Posvetovanja v okviru devetega cikla mladinskega dialoga EU so pokazala visoko stopnjo nezaupanja med mladimi do učinkovitosti mehanizmov za oblikovanje politik v zvezi z gospodarskimi, socialnimi in okoljskimi politikami. Kljub željam in prizadevanjem za vključitev mladih v te procese oblikovanja politik mladi poročajo, da njihovo sodelovanje verjetno ne bo prineslo političnih sprememb.

Namen tega priporočila je zagotoviti, da so mladi vključeni v celoten proces oblikovanja politik, da se sliši njihov glas, hkrati pa spremlja in jim zagotavlja nadaljnje ukrepanje in povratne informacije v zvezi z ukrepi, ki jih sprejmejo oblikovalci politik po participativnih aktivnostih, ter javno poroča o doseženih spremembah ali utemelji, zakaj v določenih rokih ni sprememb. To bo pripomoglo k večji preglednosti in odgovornosti na vseh ravneh oblikovanja politik.

Priporočilo prispeva k opolnomočenju mladinskih organov, vključno z lokalnimi, regionalnimi, nacionalnimi in evropskimi mladinskimi sveti, krepitvi mladinskega dialoga EU in uvedbi orodij za oceno učinka, kot so ocene učinka z vidika mladih. To omogoča bolje usmerjene politike, ki so učinkovite, si prizadevajo za zmanjšanje razlik v neenakosti ter podpirajo sedanje in prihodnje generacije.“

4.   Mobilnost in solidarnost

„V okviru evropskega leta spretnosti 2023 je bila poudarjena nujna potreba po spodbujanju razmišljanja o preusposabljanju in izpopolnjevanju delovne sile, kar bi prispevalo k trajnostni rasti ter privedlo do dobro opremljenega sektorja formalnega izobraževanja in konkurenčnega trga dela. Zato močno spodbujamo participacijo evropskih mladih v prostovoljstvu in učni mobilnosti kot aktivnem procesu učenja za nadaljnji razvoj spretnosti. Hkrati prihaja do vse večjega nesporazuma ne le med mladimi, temveč tudi s strani oblikovalcev politik, formalnih izobraževalnih ustanov in trga dela, zaradi česar ni mogoče priznati vrednosti, ki jo imajo te izkušnje, ali kompetenc, ki jih evropski mladi lahko razvijejo iz njih.

Mobilnost večini mladih ni dostopna zaradi pomanjkanja informacij, jezikovnih ovir, nezadostnih finančnih sredstev in drugih osebnih dolžnosti. Zato so potrebne mladim prijazne in dostopne informacije iz zaupanja vrednega vira ter splošna kampanja za ozaveščanje, da bi vsi mladi v Evropi prepoznali te priložnosti, s čimer bi okrepili bolj vključujočo družbo v skladu s ciljem mladih #3.

Evropska komisija bi morala začeti postopek, v katerem bi države članice pritegnila k posvetovanjem za pripravo nacionalnih akcijskih načrtov v dvoletnem časovnem okviru, pri čemer bi se morala osredotočiti na povečanje dostopnosti prostovoljstva in učne mobilnosti za mlade, zlasti tiste z omejenimi priložnostmi. Poleg tega bi morale države članice v svojih akcijskih načrtih oblikovati okvir za priznavanje kompetenc in spretnosti, pridobljenih med kratkoročnim in dolgoročnim prostovoljstvom in učno mobilnostjo, pri čemer bi morale te izkušnje priznati kot koristne za njihovo delo in učne načrte.“

5.   Dostop do infrastrukture

„Kljub popustom, ki obstajajo za prevoz, ta zaradi regionalnih razlik in zaradi svoje starosti in/ali nezadostnosti še vedno ovira vsakdanje življenje številnih mladih, zlasti na podeželju. Prevoz vpliva na študij, delo in vsakdanje življenje mladih. Razpoložljivost, cenovna dostopnost in dostopnost na splošno so ključnega pomena za napredek naših sistemov javnega prevoza. Če mladi uporabljajo javni prevoz, se s tem zmanjša preseljevanje s podeželja v mesta. To pomaga ohranjati podeželsko prebivalstvo z zmanjševanjem zastojev in spodbujanjem mladih, da ostanejo, hkrati pa spodbuja trajnostne stanovanjske rešitve na podeželskih in mestnih območjih.

Cilj pobude ‚podnebna vozovnica za mlade‘ je uvedba preprostega sistema za ponujanje dostopnega, cenovno ugodnega in razpoložljivega javnega prevoza mladim na regionalni, nacionalni in mednarodni ravni. Verjamemo v celostni pristop k socialni in okoljski trajnostnosti. Prizadevamo si tudi, da bi mladim omogočili pogostejšo izbiro trajnostnih možnosti prevoza in da bi države članice dolgoročno zgradile bolj trajnostno infrastrukturo ter okrepile mobilnost in solidarnost med državami članicami.

Podnebna vozovnica za mlade je pilotna pobuda za vzpostavitev enotne digitalne platforme na treh ravneh: regionalni, nacionalni in mednarodni. Prvi dve bi bili neobvezni, Evropska komisija pa bi ju podprla le v državah članicah, ki to želijo. Mednarodna raven bi bila predmet harmonizacije na ravni EU. Platforma se bo prilagajala nacionalnim cenam in bo služila kot forum za predstavitev najboljših praks. Kar zadeva trajnostni javni prevoz, želimo, da bi mladi uspevali in ne le preživeli.“

---

(1)  Bárta O., Moxon D. (2023). EUYD9 Implementation Phase Report (Poročilo o fazi izvajanja devetega cikla evropskega mladinskega dialoga). DOI: 10.5281/zenodo.7696299.

---

| 26.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 185/14 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 185/14

---

Resolucija Sveta Evropske unije in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o reviziji delovnega načrta za strategijo EU za mlade 2022–2024

(2023/C 185/05)

SVET EVROPSKE UNIJE IN PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC, KI SO SE SESTALI V OKVIRU SVETA –

OB OPOZARJANJU NA TO, DA:

| 1. | so v Resoluciji Sveta o okviru za evropsko sodelovanje na področju mladine z naslovom „Strategija Evropske unije za mlade 2019–2027“ države članice in Evropska komisija pozvane, naj v okviru svojih pristojnosti s konkretnimi instrumenti, tudi z delovnimi načrti EU za mladino, učinkovito izvajajo strategijo EU za mlade povsod po EU in v državah članicah; |
| --- | --- |

1.

| 2. | strategija EU za mlade sledi triletnim delovnim obdobjem, ki zajemajo dva tria predsedstev. Prednostne naloge in ukrepi za zadevna delovna obdobja so predstavljeni v delovnih načrtih EU za mladino. Ti načrti bi se morali opreti na vodilna načela in prednostne naloge te strategije ter obravnavati mladinska vprašanja v drugih sestavah Sveta in pripravljalnih telesih na zadevnih področjih politike; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je delovni načrt EU instrument, ki države članice, Komisijo in vse deležnike kot kompas usmerja k uresničevanju ciljev strategije EU za mlade; |
| --- | --- |

3.

| 4. | se prednostne naloge in ukrepi, predstavljeni v triletnem delovnem programu, revidirajo v prvi polovici leta 2023, da bi ga do konca junija 2023 odobrili Svet in države članice, ki se sestajajo v okviru Sveta – |
| --- | --- |

4.

UGOTAVLJAJO NASLEDNJE:

| 5. | Svet te delovne načrte EU določa na podlagi predhodnih informacij, ki jih prejme od tria predsedstev iz naslednjih držav: Francije, Češke in Švedske ter Španije, Belgije in Madžarske. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Komisija lahko podpre in dopolni ukrepe držav članic iz tega delovnega načrta, zlasti s spodbujanjem sodelovanja, podpiranjem mobilnosti mladih in mladinskih delavcev ter spodbujanjem participacije mladih v demokratičnem življenju. Po potrebi se lahko uporabijo orodja, ki so bila razvita v podporo izvajanju strategije EU za mlade ter vključujejo mladinski dialog EU, platformo strategije EU za mlade, evropski portal za mlade, koordinatorja EU za mlade in dejavnosti vzajemnega učenja (strokovne skupine, dejavnosti vzajemnega učenja in vrstniško svetovanje). Vse to sloni na rednih posodobitvah planerjev prihodnjih nacionalnih dejavnosti, mladinskem wikiju, mladinskih kazalnikih, anketah, študijah in raziskavah. Podpora je dodatno okrepljena s partnerstvi in sodelovanjem z drugimi mednarodnimi organizacijami, zlasti Svetom Evrope, ter s programi na področju mladine (zlasti z Erasmusom+ in Evropsko solidarnostno enoto). |
| --- | --- |

6.

| 7. | V tem delovnem načrtu je posebna pozornost namenjena Evropskemu letu mladih 2022. Njegovi rezultati in dediščina se bodo nadaljevali, promovirali in utrdili, saj se bo njegova ocena uporabila za okrepitev načrta v prihodnosti. Poleg tega bo mlade spodbujal, naj prispevajo k razvoju Unije in postanejo dejavni v širši družbi, tudi v okviru Konference o prihodnosti Evrope in pobude novi evropski Bauhaus. Ozaveščal bo o priložnostih za mlade ter o podpori, ki jim je na voljo na ravni EU ter nacionalni, regionalni in lokalni ravni. |
| --- | --- |

7.

---

PRILOGA

Revizija delovnega načrta za strategijo EU za mlade 2022–2024 (1)

| FR, CZ, SE
  Splošna tema: „Skupna prizadevanja za trajnostno in vključujočo Evropo“
  Evropska cilja mladih #3 VKLJUČUJOČE DRUŽBE in #10 TRAJNOSTNA ZELENA EVROPA |
| --- |
| Datum | Delovna metoda/instrument | Okvirni cilj in rezultati | Pripadajoči cilji mladih | Povezava z evropsko agendo za mladinsko delo (2) | Predlagal(a) |
| 2022 (prva polovica) | Sklepi Sveta o spodbujanju angažiranosti mladih kot akterjev sprememb za varstvo okolja (5. april 2022) | Odobritev Sveta
  Spodbujanje oblikovalcev politik in deležnikov v mladinskem sektorju, naj upoštevajo stališča mladih in jim omogočijo, da postanejo akterji v javnih politikah in programih, povezanih s trajnostnim razvojem in bojem proti podnebnim spremembam | Trajnostna zelena Evropa | §10a | FR |
| 2022 (prva polovica) | Priporočilo Sveta o mobilnosti mladih prostovoljcev v Evropski uniji (5. april 2022) | Sprejetje v Svetu
  Posodobitev priporočila Sveta o mobilnosti mladih prostovoljcev v Evropski uniji, sprejetega med francoskim predsedovanjem EU leta 2008, za spodbuditev prostovoljstva mladih v obdobju po pandemiji | Prostor in participacija za vse
  Povezati EU z mladimi
  Mladinske organizacije in evropski programi | | FR, (Komisija) |
| 2022 (prva polovica) | Evropska mladinska konferenca (Strasbourg, 24.-26. januar 2022) | Evropska mladinska konferenca | Vključujoče družbe
  Trajnostna zelena Evropa | | FR, Komisija |
| 2022 (prva polovica) | Neformalno srečanje ministrov in ministric za mladino in izobraževanje: „Za bolj zeleno in trajnostno Evropo“ (Strasbourg, 27. januar 2022) | Izmenjave najboljših praks
  Udeležba predstavnikov in predstavnic mladih iz posameznih držav članic za izmenjavo stališč mladih
  Udejstvovanje mladih pri vprašanjih trajnostnega razvoja | Trajnostna zelena Evropa | §10a | FR |
| 2022 (prva polovica) | Neformalno srečanje generalnih direktorjev za mladino (Bordeaux, 5. in 6. maj 2022) | Teme:






  — | Evropsko leto mladih |

FR, CZ, SE

Splošna tema: „Skupna prizadevanja za trajnostno in vključujočo Evropo“

Evropska cilja mladih #3 VKLJUČUJOČE DRUŽBE in #10 TRAJNOSTNA ZELENA EVROPA

Datum

Delovna metoda/instrument

Okvirni cilj in rezultati

Pripadajoči cilji mladih

Povezava z evropsko agendo za mladinsko delo (2)

Predlagal(a)

2022 (prva polovica)

Sklepi Sveta o spodbujanju angažiranosti mladih kot akterjev sprememb za varstvo okolja (5. april 2022)

Odobritev Sveta

Spodbujanje oblikovalcev politik in deležnikov v mladinskem sektorju, naj upoštevajo stališča mladih in jim omogočijo, da postanejo akterji v javnih politikah in programih, povezanih s trajnostnim razvojem in bojem proti podnebnim spremembam

Trajnostna zelena Evropa

§10a

FR

2022 (prva polovica)

Priporočilo Sveta o mobilnosti mladih prostovoljcev v Evropski uniji (5. april 2022)

Sprejetje v Svetu

Posodobitev priporočila Sveta o mobilnosti mladih prostovoljcev v Evropski uniji, sprejetega med francoskim predsedovanjem EU leta 2008, za spodbuditev prostovoljstva mladih v obdobju po pandemiji

Prostor in participacija za vse

Povezati EU z mladimi

Mladinske organizacije in evropski programi

FR, (Komisija)

2022 (prva polovica)

Evropska mladinska konferenca (Strasbourg, 24.-26. januar 2022)

Evropska mladinska konferenca

Vključujoče družbe

Trajnostna zelena Evropa

FR, Komisija

2022 (prva polovica)

Neformalno srečanje ministrov in ministric za mladino in izobraževanje: „Za bolj zeleno in trajnostno Evropo“ (Strasbourg, 27. januar 2022)

Izmenjave najboljših praks

Udeležba predstavnikov in predstavnic mladih iz posameznih držav članic za izmenjavo stališč mladih

Udejstvovanje mladih pri vprašanjih trajnostnega razvoja

Trajnostna zelena Evropa

§10a

FR

2022 (prva polovica)

Neformalno srečanje generalnih direktorjev za mladino (Bordeaux, 5. in 6. maj 2022)

Teme:

—

Evropsko leto mladih

| — | Mobilnost in priznavanje spretnosti mladinskih delavcev in delavk |
| --- | --- |

—

Mobilnost in priznavanje spretnosti mladinskih delavcev in delavk

| — | Sinergije in dopolnjevanje med nacionalnimi in nadnacionalnimi prostovoljskimi aktivnostmi |
| --- | --- |

—

Sinergije in dopolnjevanje med nacionalnimi in nadnacionalnimi prostovoljskimi aktivnostmi

Povezati EU z mladimi

FR

2022 (prva polovica)

Seminar o participaciji mladih v evropskem projektu: „Oživitev Evrope: za mlade in skupaj z njimi“ (Strasbourg, 9. in 10. junij 2022)

Izmenjave najboljših praks med strokovnjaki za participacijo mladih

Nadaljnje ukrepanje po 8. ciklu in Konferenci o prihodnosti Evrope

Prostor in participacija za vse

Povezati EU z mladimi

§10e

FR

2022 (druga polovica)

Sklepi Sveta o spodbujanju medgeneracijske razsežnosti na področju mladine za krepitev dialoga in socialne kohezije (28. november 2022)

Odobritev Sveta

Sistematičnejše vključevanje pomislekov današnje mladine in prihodnjih generacij v oblikovanje politik

Spodbujanje priznavanja pomena promocije medgeneracijskega dialoga v smeri boljše medgeneracijske solidarnosti in pravičnosti za močno, odporno, zeleno in vključujočo Evropo

Vključujoče družbe

CZ

2022 (druga polovica)

Mladinska konferenca EU (Praga, 11.-13. julij 2022)

Mladinska konferenca EU

Vključujoče družbe

Trajnostna zelena Evropa

CZ, Komisija

2022 (druga polovica)

Neformalno srečanje generalnih direktorjev za mladino: Povezave med neformalnim učenjem in formalnim izobraževanjem na področju mladine: odzivi v okviru mladinskega dela na izgubo znanja med pandemijo COVID-19 in na izobraževalne potrebe ukrajinskih beguncev (Praga, 19. in 20. september 2022)

Izmenjave najboljših praks

Vključujoče družbe

CZ

2022 (druga polovica)

„Claim the future“ (Zahtevajte prihodnost) (zaključna konferenca evropskega leta mladih, Bruselj, 6. december 2022)

Razprava o dediščini evropskega leta mladih

Mentalno zdravje in dobro počutje

Kakovostno učenje

CZ, Komisija, Parlament

2023 (prva polovica)

Mladinska konferenca EU (Växjö, 20.-22. marec 2023)

Povzetek in sklep 9. cikla mladinskega dialoga EU

Razmisleki o mladinskem dialogu EU kot procesu

Vključujoče družbe

Prostor in participacija za vse

Trajnostna zelena Evropa

SE, Komisija

2023 (prva polovica)

Neformalno srečanje generalnih direktorjev za mladino (Växjö, 22. in 23. marec 2023)

Razmisleki o mladinskem dialogu EU kot procesu

Razprava o upravljanju in izvajanju mladinske politike ter rezultatih mladinske konference EU

Izmenjava najboljših praks

Vključujoče družbe

Prostor in participacija za vse

SE

2023 (prva polovica)

Sklepi Sveta o socialni razsežnosti trajnostne Evrope za mlade (maj 2023)

Odobritev Sveta

Priporočila politike o socialni razsežnosti trajnostne zelene Evrope za spodbujanje vključevanja glasu in idej vseh mladih o trajnostnem razvoju

Trajnostna zelena Evropa

Vključujoče družbe

§10a

§26

SE

2023 (prva polovica)

Resolucija Sveta o rezultatih 9. cikla mladinskega dialoga EU (maj 2023)

Odobritev Sveta

Povzetek, razmislek in ocena 9. cikla mladinskega dialoga EU Okrepitev obveščanja marginaliziranih mladih, nadaljnji razvoj procesa/upravljanja mladinske konference EU in mladinskega dialoga EU za več vključevanja in povratnih informacij

Trajnostna zelena Evropa

Vključujoče družbe

Informacije in konstruktivni dialog

Prostor in participacija za vse

SE

2023 (prva polovica)

Revizija resolucije Sveta o delovnem načrtu za strategijo EU za mlade 2022-2024 (maj 2023)

Odobritev Sveta

Revizija resolucije Sveta o delovnem načrtu za strategijo EU za mlade 2022–2024

Vključujoče družbe

SE

2023 (prva polovica)

Konferenca o vključevanju mladinske politike v druga področja politike (Bruselj, 19. junij 2023)

Konferenca predsedstva o dediščini evropskega leta mladih, cilj št. 4: vključevanje mladinske politike

Informacije in konstruktivni dialog

Prostor in participacija za vse

Povezati EU z mladimi

SE

| ES, BE, HU
  Splošna tema: „POTREBUJEMO MLADE“
  Evropski cilj mladih #3 VKLJUČUJOČE DRUŽBE (3) |
| --- |
| Datum | Delovna metoda/instrument | Okvirni cilj in rezultati | Pripadajoči cilji mladih | Povezava z evropsko agendo za mladinsko delo | Predlagal(a) |
| 2023 (druga polovica) | Sklepi Sveta o promociji evropske agende za mlade, zagotavljanju doslednega uresničevanja pravic mladih in njihovi umestitvi v središče evropskega delovanja | Odobritev Sveta
  Prispevek k opredelitvi evropske agende za pravice mladih
  Krepitev pravic mladih
  Prispevek k opredelitvi izzivov, s katerimi se soočajo mladi
  Prispevek k razvoju politik, katerih cilja sta razširitev pravic in zagotovitev polnega življenja brez nasilja | Vključujoče družbe | | ES |
| 2023 (druga polovica) | Neformalno srečanje ministrov in ministric za mladino, univerze in izobraževanje | Izmenjave najboljših praks
  Oblikovanje evropske agende, ki mlade postavlja v središče | Vključujoče družbe | | ES |
| 2023 (druga polovica) | (morda) Resolucija Sveta o cilju pregleda programov Erasmus+ (Mladi) in Evropska solidarnostna enota za spodbujanje izvajanja strategije EU za mlade | Odobritev Sveta
  Razmislek o programih, ciljih in ukrepih za mlade ter njihovo ocenjevanje. Priložnosti za solidarnost. Razmislek o večletnem okviru | Vključujoče družbe | | ES (Komisija) |
| 2023 (druga polovica) | Mladinska konferenca EU (Alicante, 2.-4. oktober 2023) | Teme, ki se izberejo izmed tistimi, opredeljenimi na konferencah/seminarjih | Vključujoče družbe | | ES, Komisija |
| 2023 (druga polovica) | Neformalno srečanje generalnih direktorjev za mladino (Alicante, 4. in 5. oktober 2023) | | | | ES |
| 2024 (prva polovica) | (morda) Sestanek generalnih direktorjev o mladih in izmenjava na visoki ravni z direktorji nacionalnih agencij | Vmesna ocena strategije EU za mlade 2019–2027; razmislek o poglavju o mladih iz programa Erasmus+ za obdobje 2021–2027 ter o Evropski solidarnostni enoti za obdobje 2021–2027 | Vsi cilji mladih | §13 (a) Opolnomočenje/kakovost, inovacije, priznavanje
  §36 | Komisija in BE |
| 2024 (prva polovica) | (morda) Sklepi Sveta o nezapostavljenosti (začasni naslov) | Odobritev Sveta
  Sklepi Sveta o nezapostavljenosti: tlakovanje poti za socialno vključenost vseh mladih (4) | Vključujoče družbe | §3, §4, §5, §6, §10 (d), §13 (b), §16, §19, §20, §21, §22, §33, §34 | BE |
| 2024 (prva polovica) | (morda) Konferenca o vključujočih družbah za mlade | Mladinska konferenca EU | Vključujoče družbe | §3, §4, §5, §6, §10 (d), §13 (b), §16, §19, §20, §21, §22, §33, §34 | BE |
| 2024 (prva polovica) | (morda) Konferenca o mladinskem delu (5) (s poudarkom na lokalni ravni in demokraciji: tam namreč mladi običajno pridobijo prve izkušnje z mladinskim delom, prav tako pa na lokalni ravni običajno poteka večina mladinskega dela.) | Priporočila politike
  Zbirka najboljših praks
  Uskladitev z evropsko agendo za mladinsko delo/Bonskim procesom
  V sodelovanju s projektom „Europe goes local“ in programom „Democracy Reloading“
  V izjavi Kažipot za prihodnost je „lokalna ponudba mladinskega dela“ navedena kot prva od treh točk pod naslovom „Zagotavljanje mladinskega dela“. V točki 7 končne izjave 3. evropske konvencije o mladinskem delu je navedeno, da bi morala osnovna ponudba mladinskega dela zato vključevati jasno strategijo za krepitev socialne vključenosti in raznolikosti med sodelujočimi mladimi (6) | Mladinske organizacije in evropski programi
  Vključujoče družbe | §3, §8, §10 (a), §10 (c), §10 (e), §13 (b), §13 (c) §14, §16, §17, §18, §19, §20, §21, §22, §23, §24, §25, §27, §34, §38, §39 | BE |
| 2024 (prva polovica) | (morda) Resolucija Sveta o politiki na področju mladinskega dela v novi Evropi | Odobritev Sveta
  (morda) Politična priporočila o vlogi mladinskega dela v otrokom in mladim prijaznih mestih ter vlogi javnega prostora (npr. lokalno mladinsko delo in mladim prijazna mesta)
  Izmenjave najboljših praks v zvezi z znakom kakovosti „mladim prijazna mesta“ in z evropsko prestolnico mladih z izmenjavo informacij o delu na temo „javnih prostorov za mlade“ in „pravice do igranja“ ter o povezavi z učenjem (formalnim, neformalnim in priložnostnim učenjem) „evropskemu učnemu prostoru“ naproti | Vsi cilji mladih | §3, §8, §10 (a), §10 (c), §10 (e), §13 (b), §13 (c), §14, §16, §17, §18, §19, §20, §21, §22, §23, §24, §25, §27, §34, §38, §39 | BE |
| 2024 (prva polovica) | (morda) Seminar o oceni in posodobitvi evropskih in mednarodnih agend o otrocih, mladih in pravicah otrok | Ocena in priporočila
  Posodobitev sklepov Sveta
  Preučitev tematike „pravice do igre“ ter povezave s formalnim, neformalnim in priložnostnim učenjem | Informacije in konstruktivni dialog | | BE (in morda Komisija) |
| 2024 (prva polovica) | Evropska prestolnica mladih | Belgijsko predsedstvo bo izpostavilo vlogo Genta kot evropske prestolnice mladih leta 2024 | | §10 (c), §39 | BE |
| 2024 (druga polovica) | (morda) Resolucija Sveta o 10. ciklu mladinskega dialoga EU | Odobritev Sveta | Prostor in participacija za vse | §1, §2, §6, §21, §22 | HU |
| 2024 (druga polovica) | (morda) Sklepi Sveta o ustvarjanju razmer, ki bodo mladim na podeželju omogočale uresničitev njihovega potenciala | Odobritev Sveta | Korak naprej za podeželsko mladino | §1, §2, §5,
  §13 (d), §21, §26 | HU |
| 2024 (druga polovica) | Konferenca o prednostnih nalogah tria predsedstev/odprti metodi koordinacije | Mladinska konferenca EU in srečanje generalnih direktorjev
  Končni izid cikla mladinskega dialoga EU v okviru tria predsedstev ES-BE-HU | Vključujoče družbe
  Prostor in participacija za vse
  Korak naprej za podeželsko mladino | §1, §2, §6, §13(b)
  §19, §21 | HU |
| 2024 (druga polovica) | (morda) Neformalno srečanje ministrov in ministric za mladino | Izmenjave najboljših praks | Vključujoče družbe
  Korak naprej za podeželsko mladino | | HU |
| 2024 (druga polovica) | (konferenca) Povzetek, pregled in ocena dogodka za prvih 10 ciklov mladinskega (strukturiranega) dialoga EU | Pregled 10 ciklov mladinskega (strukturiranega) dialoga EU | Prostor in participacija za vse
  Informacije in konstruktivni dialog | §1, §2, §6, §26 | HU, ES, BE, (morda Komisija) |
| 2024 (druga polovica) | (seminar) Orodja za ustvarjanje razmer, ki bodo mladim na podeželju omogočale uresničitev njihovega potenciala | Izmenjave najboljših praks na medsektorski in medinstitucionalni ravni
  Oblikovanje priporočil | Korak naprej za podeželsko mladino
  Prostor in participacija za vse
  Mladinske organizacije in evropski mladinski programi
  Kakovostno učenje. | §1, §5, § 11,
  §13 (a), §24, §33, §37. | HU (in morda Komisija) |

ES, BE, HU

Splošna tema: „POTREBUJEMO MLADE“

Evropski cilj mladih #3 VKLJUČUJOČE DRUŽBE (3)

Datum

Delovna metoda/instrument

Okvirni cilj in rezultati

Pripadajoči cilji mladih

Povezava z evropsko agendo za mladinsko delo

Predlagal(a)

2023 (druga polovica)

Sklepi Sveta o promociji evropske agende za mlade, zagotavljanju doslednega uresničevanja pravic mladih in njihovi umestitvi v središče evropskega delovanja

Odobritev Sveta

Prispevek k opredelitvi evropske agende za pravice mladih

Krepitev pravic mladih

Prispevek k opredelitvi izzivov, s katerimi se soočajo mladi

Prispevek k razvoju politik, katerih cilja sta razširitev pravic in zagotovitev polnega življenja brez nasilja

Vključujoče družbe

ES

2023 (druga polovica)

Neformalno srečanje ministrov in ministric za mladino, univerze in izobraževanje

Izmenjave najboljših praks

Oblikovanje evropske agende, ki mlade postavlja v središče

Vključujoče družbe

ES

2023 (druga polovica)

(morda) Resolucija Sveta o cilju pregleda programov Erasmus+ (Mladi) in Evropska solidarnostna enota za spodbujanje izvajanja strategije EU za mlade

Odobritev Sveta

Razmislek o programih, ciljih in ukrepih za mlade ter njihovo ocenjevanje. Priložnosti za solidarnost. Razmislek o večletnem okviru

Vključujoče družbe

ES (Komisija)

2023 (druga polovica)

Mladinska konferenca EU (Alicante, 2.-4. oktober 2023)

Teme, ki se izberejo izmed tistimi, opredeljenimi na konferencah/seminarjih

Vključujoče družbe

ES, Komisija

2023 (druga polovica)

Neformalno srečanje generalnih direktorjev za mladino (Alicante, 4. in 5. oktober 2023)

ES

2024 (prva polovica)

(morda) Sestanek generalnih direktorjev o mladih in izmenjava na visoki ravni z direktorji nacionalnih agencij

Vmesna ocena strategije EU za mlade 2019–2027; razmislek o poglavju o mladih iz programa Erasmus+ za obdobje 2021–2027 ter o Evropski solidarnostni enoti za obdobje 2021–2027

Vsi cilji mladih

§13 (a) Opolnomočenje/kakovost, inovacije, priznavanje

§36

Komisija in BE

2024 (prva polovica)

(morda) Sklepi Sveta o nezapostavljenosti (začasni naslov)

Odobritev Sveta

Sklepi Sveta o nezapostavljenosti: tlakovanje poti za socialno vključenost vseh mladih (4)

Vključujoče družbe

§3, §4, §5, §6, §10 (d), §13 (b), §16, §19, §20, §21, §22, §33, §34

BE

2024 (prva polovica)

(morda) Konferenca o vključujočih družbah za mlade

Mladinska konferenca EU

Vključujoče družbe

§3, §4, §5, §6, §10 (d), §13 (b), §16, §19, §20, §21, §22, §33, §34

BE

2024 (prva polovica)

(morda) Konferenca o mladinskem delu (5) (s poudarkom na lokalni ravni in demokraciji: tam namreč mladi običajno pridobijo prve izkušnje z mladinskim delom, prav tako pa na lokalni ravni običajno poteka večina mladinskega dela.)

Priporočila politike

Zbirka najboljših praks

Uskladitev z evropsko agendo za mladinsko delo/Bonskim procesom

V sodelovanju s projektom „Europe goes local“ in programom „Democracy Reloading“

V izjavi Kažipot za prihodnost je „lokalna ponudba mladinskega dela“ navedena kot prva od treh točk pod naslovom „Zagotavljanje mladinskega dela“. V točki 7 končne izjave 3. evropske konvencije o mladinskem delu je navedeno, da bi morala osnovna ponudba mladinskega dela zato vključevati jasno strategijo za krepitev socialne vključenosti in raznolikosti med sodelujočimi mladimi (6)

Mladinske organizacije in evropski programi

Vključujoče družbe

§3, §8, §10 (a), §10 (c), §10 (e), §13 (b), §13 (c) §14, §16, §17, §18, §19, §20, §21, §22, §23, §24, §25, §27, §34, §38, §39

BE

2024 (prva polovica)

(morda) Resolucija Sveta o politiki na področju mladinskega dela v novi Evropi

Odobritev Sveta

(morda) Politična priporočila o vlogi mladinskega dela v otrokom in mladim prijaznih mestih ter vlogi javnega prostora (npr. lokalno mladinsko delo in mladim prijazna mesta)

Izmenjave najboljših praks v zvezi z znakom kakovosti „mladim prijazna mesta“ in z evropsko prestolnico mladih z izmenjavo informacij o delu na temo „javnih prostorov za mlade“ in „pravice do igranja“ ter o povezavi z učenjem (formalnim, neformalnim in priložnostnim učenjem) „evropskemu učnemu prostoru“ naproti

Vsi cilji mladih

§3, §8, §10 (a), §10 (c), §10 (e), §13 (b), §13 (c), §14, §16, §17, §18, §19, §20, §21, §22, §23, §24, §25, §27, §34, §38, §39

BE

2024 (prva polovica)

(morda) Seminar o oceni in posodobitvi evropskih in mednarodnih agend o otrocih, mladih in pravicah otrok

Ocena in priporočila

Posodobitev sklepov Sveta

Preučitev tematike „pravice do igre“ ter povezave s formalnim, neformalnim in priložnostnim učenjem

Informacije in konstruktivni dialog

BE (in morda Komisija)

2024 (prva polovica)

Evropska prestolnica mladih

Belgijsko predsedstvo bo izpostavilo vlogo Genta kot evropske prestolnice mladih leta 2024

§10 (c), §39

BE

2024 (druga polovica)

(morda) Resolucija Sveta o 10. ciklu mladinskega dialoga EU

Odobritev Sveta

Prostor in participacija za vse

§1, §2, §6, §21, §22

HU

2024 (druga polovica)

(morda) Sklepi Sveta o ustvarjanju razmer, ki bodo mladim na podeželju omogočale uresničitev njihovega potenciala

Odobritev Sveta

Korak naprej za podeželsko mladino

§1, §2, §5,

§13 (d), §21, §26

HU

2024 (druga polovica)

Konferenca o prednostnih nalogah tria predsedstev/odprti metodi koordinacije

Mladinska konferenca EU in srečanje generalnih direktorjev

Končni izid cikla mladinskega dialoga EU v okviru tria predsedstev ES-BE-HU

Vključujoče družbe

Prostor in participacija za vse

Korak naprej za podeželsko mladino

§1, §2, §6, §13(b)

§19, §21

HU

2024 (druga polovica)

(morda) Neformalno srečanje ministrov in ministric za mladino

Izmenjave najboljših praks

Vključujoče družbe

Korak naprej za podeželsko mladino

HU

2024 (druga polovica)

(konferenca) Povzetek, pregled in ocena dogodka za prvih 10 ciklov mladinskega (strukturiranega) dialoga EU

Pregled 10 ciklov mladinskega (strukturiranega) dialoga EU

Prostor in participacija za vse

Informacije in konstruktivni dialog

§1, §2, §6, §26

HU, ES, BE, (morda Komisija)

2024 (druga polovica)

(seminar) Orodja za ustvarjanje razmer, ki bodo mladim na podeželju omogočale uresničitev njihovega potenciala

Izmenjave najboljših praks na medsektorski in medinstitucionalni ravni

Oblikovanje priporočil

Korak naprej za podeželsko mladino

Prostor in participacija za vse

Mladinske organizacije in evropski mladinski programi

Kakovostno učenje.

§1, §5, § 11,

§13 (a), §24, §33, §37.

HU (in morda Komisija)

---

(1)  Pripravilo slovensko predsedstvo na podlagi dokumenta Komisije z naslovom „Možni ukrepi za prihodnji delovni načrt EU za mladino za 2019–2021“ (dok. ST-9264/18-ADD 1 (v angleščini)) in predhodnih informacij, prejetih od tria predsedstev FR-CZ-SE in ES-BE-HU.

(2)  Glej Resolucijo Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o okviru za vzpostavitev evropske agende za mladinsko delo (dok. 2020/C 415/01).

(3)  Resolucija Sveta Evropske unije in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o okviru za evropsko sodelovanje na področju mladine: strategija Evropske unije za mlade 2019–2027 (dok. 2018/C 456/01).

(4)  Mogoč korak naprej pri medsektorskem sodelovanju s socialnim sektorjem ter sektorjem zaposlovanja, izobraževanja, zdravstva itn. Podpora (referenčni dokumenti) se zaprosi od Skupine evropskih raziskovalcev na področju mladine (PEYR – Pool of European Youth Researchers).

(5)  Na evropski konferenci bosta obravnavani tudi tematika „pravice do igre“ ter povezava s formalnim, neformalnim in priložnostnim učenjem.

(6)  V tesnem sodelovanju s partnerstvom na področju mladine med Evropsko komisijo in Svetom Evrope in izkustveno skupnostjo mladinskega dela o evropski agendi za mladinsko delo. Podpora se zaprosi tudi od Skupine evropskih raziskovalcev na področju mladine (PEYR).

---

| 26.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 185/21 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 185/21

---

Sklepi Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o socialni razsežnosti trajnostne Evrope za mlade

(2023/C 185/06)

SVET IN PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC, KI SO SE SESTALI V OKVIRU SVETA –

OB OPOZARJANJU NA NASLEDNJE:

| 1. | Namen evropskih ciljev mladih #3 in #10 z naslovom „Vključujoče družbe“ in „Trajnostna zelena Evropa“, ki sta priložena strategiji Evropske unije za mlade, je „omogočiti in zagotoviti vključitev vseh mladih v družbo“ ter „ustvariti družbo, v kateri so vsi mladi okoljsko aktivni, izobraženi in sposobni ustvarjati spremembe v svojem vsakdanjem življenju“ (1). |
| --- | --- |

1.

| 2. | Mladi so močni nosilci (2) sprememb in inovacij ter ključni partnerji pri izvajanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030 ter drugih večstranskih sporazumov in instrumentov, vključno s Pariškim sporazumom o podnebnih spremembah (3) in evropskim zelenim dogovorom (4). Poleg tega je načelo, da nihče ne bo prezrt, ponovno poudarjeno v agendi ZN za trajnostni razvoj do leta 2030 (5). V skladu s Konvencijo ZN o otrokovih pravicah ima vsak otrok pravico do svobodnega izražanja lastnih mnenj v vseh zadevah v zvezi z njim (6). Mladi imajo pravico, da smiselno sodelujejo pri razvoju, izvajanju, spremljanju, evalvaciji in nadaljnjih ukrepih politik, ki vplivajo nanje in na družbo na splošno (7). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Priznavanje medgeneracijskega dialoga in odgovornosti kot temelja dobrega oblikovanja politik (8), priznavanje ključne vloge mladih pri okoljskem ukrepanju in pomen poudarjanja napredka, doseženega pri spodbujanju smiselnega angažiranja mladih (9); |
| --- | --- |

3.

| 4. | Evropsko leto mladih 2022 (10) je dalo zagon za opolnomočenje in podporo mladim, tudi mladim z manj priložnostmi, da pridobijo ustrezno znanje in kompetence ter tako postanejo aktivni in prizadevni državljani in nosilci sprememb. Na zaključni konferenci evropskega leta mladih „Claim the future“ (Zahtevajte prihodnost) 6. decembra 2022 so oblikovalci politik in mladinski deležniki ponovno poudarili svojo skupno zavezo, da bodo mladinski vidik vključili v oblikovanje politik in povečali svojo participacijo v procesih oblikovanja politik. Izraženi so bili tudi pozivi k večjemu poudarku na preventivnem zdravstvenem varstvu, boju proti težavam z duševnim zdravjem in osamljenosti ter večji participaciji v organiziranih športnih dejavnostih. |
| --- | --- |

4.

OB ZAVEDANJU NASLEDNJEGA:

| 5. | Obravnavanje socialne razsežnosti trajnostnega razvoja (11) je ključno za opolnomočenje ranljivih skupin v družbi. Vprašanja trajnostnega razvoja so presečna. Družbenoekonomska izključenost spremlja izključenost iz demokratičnih procesov, kar vpliva na to, v kolikšni meri se mladi lahko vključijo v ukrepanje za trajnostni razvoj. Pri doseganju pravičnega, trajnostnega in vključujočega razvoja z demokratičnimi procesi je treba upoštevati vse vidike in mnenja, in sicer na podlagi načel svobode govora in svobode tiska ter vključujočih procesov na vseh ravneh. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Skupino, ki jo opredeljujemo kot „mladi“, sestavljajo številne identitete z različnimi sposobnostmi, potrebami, hotenji, sredstvi in interesi, ki se soočajo z različnimi izzivi in priložnostmi ter imajo različno izobrazbeno, kulturno, geografsko, gospodarsko in socialno ozadje. Te razlike vplivajo na njihove interese, možnosti in zmogljivost sodelovanja pri ukrepanju za trajnostni razvoj in okolje. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Na dostopnost in razpoložljivost trajnostne infrastrukture za mlade vplivajo tudi dejavniki, kot so razlike v gostoti prebivalstva in demografski strukturi, tj. med mestnimi, podeželskimi in oddaljenimi, obrobnimi, manj razvitimi območji in najbolj oddaljenimi regijami. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Pandemija COVID-19, energetska kriza, ki jo je sprožila vojna agresija Ruske federacije proti Ukrajini, in podnebna kriza so razkrile neenakosti v naših družbah, saj so krize skupine mladih prizadele različno, na nekatere skupine pa so vplivale nesorazmerno. Neenake možnosti uresničevanja človekovih pravic za mlade z manj priložnostmi, kot je dostop do izobraževanja in zdravstvenega varstva, so med temi krizami postale še očitnejše. Predpogoji, kot so duševno in telesno zdravje, življenjske in stanovanjske razmere, dostop do formalnega, neformalnega in priložnostnega učenja, zaposlitvene možnosti in dejavnosti v prostem času, so ključnega pomena za odpornost mladih in priložnosti za trajnostni način življenja. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Demokracija in človekove pravice so neločljivo povezane s trajnostnim razvojem, saj podnebne spremembe nesorazmerno vplivajo na marginalizirane skupine v ranljivem položaju. Ljudje z najmanj sredstvi imajo največ težav pri prilagajanju na spremembe, povezane s podnebjem (12), ljudje, ki jim grozi revščina, pa se pogosteje soočajo z večjim tveganjem izpostavljenosti onesnaževanju in okoljskim problemom (13). Poleg tega lahko podnebne spremembe negativno vplivajo na mlade, ki so na različne načine odvisni od naravnih virov pri svojem delu, življenju ali udejstvovanju v svoji kulturni tradiciji, in sicer na načine, ki ogrožajo njihovo zmožnost, da oblikujejo svoje življenje (14).– |
| --- | --- |

9.

MENIJO NASLEDNJE:

| 10. | Vsi mladi bi morali imeti dobre življenjske pogoje, zaposlitvene možnosti, moč, da oblikujejo svoje življenje ter vplivajo na oblikovanje politik in razvoj družbe. Mladi predstavljajo enega od virov moči naših družb, so imetniki pravic posameznika in akterji sprememb (15). |
| --- | --- |

10.

| 11. | Znanje, perspektive in izkušnje mladih prispevajo k bolj ciljno usmerjenim političnim odločitvam in so dragocen vir v demokratičnem procesu. Mladinska politika bi morala slediti dvojnemu pristopu, in sicer tako, da se – v okviru dejavne in smiselne participacije mladih – pobude razvijajo in oblikujejo neposredno z mladimi, za mlade in s strani mladih samih, ter da se mladinske politike vključijo v vsa področja politike. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Mladinska politika EU, vključno z mladinskim dialogom EU, bi morala prispevati k oblikovanju družbe za vse sedanje in prihodnje generacije; družbe, v kateri se obravnavajo in rešujejo največji izzivi, povezani s socialnimi vprašanji, kot so revščina, neprostovoljna osamljenost (16), duševno zdravje, trajnostni razvoj in podnebne spremembe, ne da bi se s tem poslabšale svetovne razmere. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Povečanje socialne vključenosti vseh mladih je potrebno za spodbujanje razumevanja medsebojno povezanih svetovnih izzivov, s katerimi se sooča svet, in za podporo mladim pri pridobivanju znanja, spretnosti in kompetenc, potrebnih za bolj trajnostno življenje ter individualen in skupen prispevek k bolj trajnostni družbi. V ta namen sta lahko koristni orodji programa EU za mlade Erasmus+ in evropska solidarnostna enota, pa tudi druge sheme in dejavnosti prostovoljstva ali civilnih služb na ravni EU in nacionalni ravni, če obstajajo, ter pobude za državljansko udeležbo. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Vsi mladi bi morali imeti dostop do preverjenih, z dokazi podprtih informacij in podatkov, oblikovanih na mladim prijazen in dostopen način ter v različnih jezikih, s čimer bi zagotovili, da lahko vsi mladi zberejo informacije ter razvijejo trajnostno vedenje in oblikujejo svojo vlogo nosilcev sprememb ter obveščenih državljanov. |
| --- | --- |

14.

POUDARJAJO:

| 15. | da je zaradi globalne narave izzivov, kot so pandemija COVID-19, podnebne spremembe in izguba biotske raznovrstnosti, potrebno najširše možno sodelovanje na vseh ravneh, da se ohrani smiselna in učinkovita participacija mladih; |
| --- | --- |

15.

| 16. | potrebo po nadaljnjem vključevanju mladih v politike trajnostnega razvoja na vseh ravneh, da bi izkoristili potencial in ustvarjalnost mladih, ob priznavanju, da ima vlaganje v mlade močan učinek vzvoda za trajnostno prihodnost. Potreba po dialogu o etičnih in socialnih vprašanjih v zvezi s trajnostnim razvojem, tako med mladimi kot med generacijami v družbi, na primer v okviru medgeneracijskega dialoga, je bistvena za spodbujanje upanja ter ustvarjanje razumevanja in spoštovanja različnih pogledov in realnosti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | da se številni mladi v Evropi zavedajo vprašanj v zvezi s trajnostnostjo in okoljem ter se tozadevno mobilizirajo. Hkrati obstajajo mladi, ki se ne ukvarjajo z družbenimi vprašanji. Stopnja mobilizacije in angažiranosti se med mladimi razlikuje, odvisno od različnih dejavnikov, kot so denimo dostop do informacij, izobrazbeno ozadje, socialno-ekonomski status ali geografska lokacija. Različne skupine mladih potrebujejo različne vrste spodbud in podpore, da bi sodelovale pri razvoju družbe. Zato je treba pri obravnavanju vprašanj, kot so trajnostni razvoj, človekove pravice, enakost spolov, enake možnosti, socialna pravičnost in podnebne spremembe, sprejeti celosten pristop ter razviti vključujoče in participativne ukrepe; |
| --- | --- |

17.

| 18. | da so mladinske organizacije, mladinsko delo ter druge aktivnosti neformalnega in priložnostnega učenja pomembni za zagotavljanje informacij in podpore mladim, ki so zunaj formalnih struktur, ter pogosto dopolnjujejo storitve, ki jih zagotavljajo javni organi na vseh ravneh; |
| --- | --- |

18.

OPOZARJAJO NA:

| 19. | sporočilo udeležencev mladinske konference EU marca 2023 o tem, kako pomembno je mladim zagotoviti zanesljive, dostopne in uporabniku prijazne informacije ter dostop do formalnega in neformalnega izobraževanja o trajnostnosti in podnebnih spremembah. Prav tako opozarjajo na svoje sporočilo o pomenu uporabe medgeneracijskih in interdisciplinarnih pristopov za opolnomočenje mladih, tako da se jim zagotovijo potrebne informacije, znanje in orodja o tem, kako se vključiti v trajnostne in vključujoče prakse – |
| --- | --- |

19.

POZIVAJO DRŽAVE ČLANICE NAJ NA USTREZNIH RAVNEH:

| 20. | zagotovijo dostopne, trajnostne strukture upravljanja na več ravneh (17) in priložnosti za mladinske organizacije in mlade, vključno z nezadostno zastopanimi skupinami mladih, v skladu z obstoječimi najboljšimi praksami, npr. Kodeksom Sveta Evrope o dobrih praksah sodelovanja civilne družbe v procesih odločanja (18), da se omogoči smiselno udejstvovanje in olajšajo dostopni mehanizmi za zagotavljanje povratnih informacij in evalvacija takih procesov; |
| --- | --- |

20.

| 21. | spodbujajo priložnosti za izobraževanje mladinskih delavcev na neformalen način, da bi razvili potrebno znanje, spretnosti in kompetence za obravnavanje vprašanj socialne vključenosti in trajnostnega razvoja v svojih praksah; |
| --- | --- |

21.

| 22. | spodbujajo razvoj priložnosti za usposabljanje in strokovno učenje za izobraževalce (19), vključno z mladinskimi delavci, da bi bolje obveščali, izobraževali in opolnomočili vse mlade na področju trajnostnega razvoja, da bi lahko mladi sprejemali informirane in trajnostne odločitve v vsakdanjem življenju ter bili vključeni v postopke odločanja; |
| --- | --- |

22.

| 23. | prednostno obravnavajo duševno zdravje in dobrobit mladih, zlasti s priznavanjem težav z duševnim zdravjem kot eno najpomembnejših zdravstvenih težav mladih (20), s krepitvijo na znanju temelječega spodbujanja duševnega zdravja, pismenosti na področju duševnega zdravja in prizadevanji za preventivo v različnih okoljih z medsektorskimi pristopi ter s spodbujanjem in razvojem pravičnega dostopa do kakovostnih zdravstvenih storitev, ki so integrirane, varne in osredotočene na ljudi, da bi izboljšali zdravje, blaginjo in kakovost življenja mladih ter tako povečali moč in odpornost družbe kot celote; |
| --- | --- |

23.

| 24. | razmislijo o uporabi na pravicah temelječega mladinskega vidika (21) v politikah za trajnostno infrastrukturo, zlasti v zvezi s cenovno sprejemljivim in dostopnim javnim prevozom in stanovanji, da bi zagotovili trajnostne in zelene možnosti za vse mlade; |
| --- | --- |

24.

POZIVAJO DRŽAVE ČLANICE IN EVROPSKO KOMISIJO, NAJ V SKLADU Z NAČELOM SUBSIDIARNOSTI NA SVOJIH PODROČJIH PRISTOJNOSTI IN NA USTREZNIH RAVNEH:

| 25. | upoštevajo rezultate devetega cikla mladinskega dialoga EU pri oblikovanju in izvajanju prihodnjih politik, povezanih s socialno vključenostjo in trajnostnim razvojem; |
| --- | --- |

25.

| 26. | zagotovijo, da imajo vsi mladi možnost uresničevanja svojih pravic v skladu z mednarodnimi deklaracijami in konvencijami, tako da v oblikovanje, izvajanje, spremljanje in ocenjevanje ukrepov, ki vplivajo na mlade na vseh ravneh, vključijo na pravicah temelječ mladinski vidik. Pomembno je, da imajo nosilci odločanja potrebne kompetence in dostop do ustreznih orodij za oblikovanje vključujočih in participativnih postopkov odločanja; |
| --- | --- |

26.

| 27. | z uporabo obstoječih orodij, kot je mladinski wiki (22), še naprej podpirajo raziskave in analize ter zbirajo razčlenjene podatke o tem, kako so socialna izključenost in podnebne spremembe povezane z duševnim zdravjem, dobrobitjo in življenjskimi pogoji mladih, pri čemer je treba upoštevati morebitno potrebo po novih kazalnikih in mehanizmih spremljanja za merjenje vpliva socialne izključenosti in podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

27.

| 28. | izboljšajo dostopnost različnih participativnih mehanizmov, kot so mladinski sveti, mladinske predstavitve in participativne konference, vključno z mladinskim dialogom EU, ter digitalna orodja za participacijo, pri čemer zagotovijo, da se osredotočajo na vprašanja različnih skupin mladih v družbi, vključno s skupinami mladih, ki niso zastopane, in skupin mladih, ki so premalo zastopane, da bi sodelovale in prevzele vodilno vlogo v takih mehanizmih; |
| --- | --- |

28.

| 29. | v celoti izkoristijo potencial programov Erasmus+ in Evropska solidarnostna enota ter ESS+, po potrebi vključno s pobudo ALMA, da bi za vse mlade ustvarili priložnosti za bolj vključujoče in trajnostne projekte ter ukrepe mobilnosti, vključno s hibridnimi mobilnostmi. Posebno pozornost bi bilo treba nameniti participaciji mladih z manj priložnostmi; |
| --- | --- |

29.

POZIVAJO EVROPSKO KOMISIJO, NAJ V SKLADU Z NAČELOM SUBSIDIARNOSTI:

| 30. | zagotovi dolgoročne ukrepe za informiranje na evropski ravni, tudi prek evropskega mladinskega portala in drugih ustreznih informacijskih orodij, na mladim prijazen, vključujoč, večjezičen in dostopen način v zvezi s politikami in programi EU, povezanimi s trajnostnim razvojem in podnebnimi spremembami, pa tudi s participativnimi procesi v evropskih institucijah; |
| --- | --- |

30.

| 31. | omogoči priložnosti za dejavnosti vzajemnega učenja na področju trajnostnosti in inkluzije; |
| --- | --- |

31.

| 32. | nadalje spodbujajo in podpirajo medsektorski pristop in sinergije z drugimi pobudami, kot so „izobraževalna koalicija za podnebje“, Priporočilo Sveta o učenju za zeleni prehod in trajnostni razvoj (23) ter novi evropski Bauhaus. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  Priloga 3 k Resoluciji Sveta Evropske unije in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o okviru za evropsko sodelovanje na področju mladine: strategija Evropske unije za mlade 2019–2027, UL C 456, 18.12.2018, str.1.

(2)  Sklepi Sveta o celostnem pristopu za pospešitev uresničevanja agende ZN za trajnostni razvoj do leta 2030 – iz krize zaradi COVID-19 z obnovo na boljše (dok. 9850/21).

(3)  Združeni narodi, Pariški sporazum, 2015.

(4)  Evropska komisija, Sporočilo Komisije, Evropski zeleni dogovor, COM(2019) 640 final.

(5)  Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030. Generalna skupščina ZN, A/RES/70/1.

(6)  Združeni narodi, Konvencija o otrokovih pravicah. Resolucija Generalne skupščine ZN 44/25.

(7)  Sklepi Sveta o varovanju in ustvarjanju državljanskih prostorov za mlade, ki omogočajo smiselno participacijo mladih (UL C 501 I, 13.12.2021, str. 19).

(8)  Sklepi Sveta o spodbujanju medgeneracijske razsežnosti na področju mladine za krepitev dialoga in socialne kohezije (UL C 495, 29.12.2022, str. 56).

(9)  Stockholm +50, The Global Youth Policy Paper: Third Official Version (Stockholm +50, Stateški dokument o svetovni mladini, tretja uradna različica), maj 2022.

(10)  Sklep (EU) 2021/2316 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. decembra 2021 o evropskem letu mladih (2022), UL L 462, 28.12.2021, str. 1–9.

(11)  Za opredelitev „socialne razsežnosti trajnostnega razvoja“ glej Prilogo II k Prilogi.

(12)  Združeni narodi, World Youth Report (Svetovno poročilo o mladih) (2020).

(13)  Eurostat, Kazalniki kakovosti življenja – naravno in bivanjsko okolje, 2022.

(14)  Sporočilo Komisije z naslovom Oblikovanje Evrope, odporne proti podnebnim spremembam – nova strategija EU za prilagajanje podnebnim spremembam (COM(2021) 82 final).

(15)  Sklepi Sveta o spodbujanju angažiranosti mladih kot akterjev sprememb za varstvo okolja (UL C 159, 12.4.2022, str. 9).

(16)  Za opredelitev „osamljenosti“ glej Prilogo II k Prilogi.

(17)  Sklepi o krepitvi upravljanja na več ravneh pri spodbujanju participacije mladih v postopkih odločanja (UL C 241, 21.6.2021, str. 3).

(18)  Svet Evrope, Kodeks dobrih praks participacije civilne družbe v procesih odločanja, CONF/PLE(2009)CODE1.

(19)  Za opredelitev pojma „izobraževalec“ glej Prilogo II k Prilogi.

(20)  Evropska komisija, Generalni direktorat za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje, Otroci in duševno zdravje: preventivni pristopi k tesnobi in depresiji, Urad za publikacije, 2021.

(21)  Za opredelitev „na pravicah temelječega mladinskega vidika“ glej Prilogo II k Prilogi.

(22)  Mladinski wiki je spletna platforma, ki jo upravlja Evropska komisija in na kateri so predstavljene informacije o mladinskih politikah evropskih držav.

(23)  UL C 243, 27.6.2022, str. 1–9.

---

PRILOGA I

VIRI

Pri sprejemanju teh sklepov so se Svet in predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, seznanili z naslednjimi dokumenti:

| — | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Evropski zeleni dogovor (COM/2019/640 final). |
| --- | --- |

—

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij – Evropski zeleni dogovor (COM/2019/640 final).

| — | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Oblikovanje Evrope, odporne proti podnebnim spremembam – nova strategija EU za prilagajanje podnebnim spremembam (COM(2021) 82 final). |
| --- | --- |

—

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij: Oblikovanje Evrope, odporne proti podnebnim spremembam – nova strategija EU za prilagajanje podnebnim spremembam (COM(2021) 82 final).

| — | Celosten pristop za pospešitev uresničevanja agende ZN za trajnostni razvoj do leta 2030 – iz krize zaradi COVID-19 z obnovo na boljše. |
| --- | --- |

—

Celosten pristop za pospešitev uresničevanja agende ZN za trajnostni razvoj do leta 2030 – iz krize zaradi COVID-19 z obnovo na boljše.

| — | Sklepi Sveta o varovanju in ustvarjanju državljanskih prostorov za mlade, ki omogočajo smiselno participacijo mladih (UL C 501 I, 13.12.2021, str. 19). |
| --- | --- |

—

Sklepi Sveta o varovanju in ustvarjanju državljanskih prostorov za mlade, ki omogočajo smiselno participacijo mladih (UL C 501 I, 13.12.2021, str. 19).

| — | Sklepi Sveta o spodbujanju medgeneracijske razsežnosti na področju mladine za krepitev dialoga in socialne kohezije (UL C 495, 29.12.2022, str. 56). |
| --- | --- |

—

Sklepi Sveta o spodbujanju medgeneracijske razsežnosti na področju mladine za krepitev dialoga in socialne kohezije (UL C 495, 29.12.2022, str. 56).

| — | Sklepi Sveta o spodbujanju angažiranosti mladih kot akterjev sprememb za varstvo okolja (UL C 159, 12.4.2022, str. 9). |
| --- | --- |

—

Sklepi Sveta o spodbujanju angažiranosti mladih kot akterjev sprememb za varstvo okolja (UL C 159, 12.4.2022, str. 9).

| — | Sklepi Sveta o krepitvi upravljanja na več ravneh pri spodbujanju participacije mladih v postopkih odločanja (UL C 241, 21.6.2021, str. 3). |
| --- | --- |

—

Sklepi Sveta o krepitvi upravljanja na več ravneh pri spodbujanju participacije mladih v postopkih odločanja (UL C 241, 21.6.2021, str. 3).

| — | Svet Evrope, Kodeks dobrih praks participacije civilne družbe v procesih odločanja, CONF/PLE(2009)CODE1. |
| --- | --- |

—

Svet Evrope, Kodeks dobrih praks participacije civilne družbe v procesih odločanja, CONF/PLE(2009)CODE1.

| — | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Unija enakosti: strategija o pravicah invalidov za obdobje 2021–2030 (COM(2021) 101 final). |
| --- | --- |

—

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom Unija enakosti: strategija o pravicah invalidov za obdobje 2021–2030 (COM(2021) 101 final).

| — | Sklep (EU) 2021/2316 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. decembra 2021 o evropskem letu mladih (2022),
  UL L 462, 28.12.2021, str. 1–9
  . |
| --- | --- |

—

Sklep (EU) 2021/2316 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. decembra 2021 o evropskem letu mladih (2022),
  UL L 462, 28.12.2021, str. 1–9
  .

| — | Evropska komisija, Generalni direktorat za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje, Otroci in duševno zdravje: preventivni pristopi k tesnobi in depresiji: Evropska platforma za vlaganje v otroke, Urad za publikacije, 2021. |
| --- | --- |

—

Evropska komisija, Generalni direktorat za zaposlovanje, socialne zadeve in vključevanje, Otroci in duševno zdravje: preventivni pristopi k tesnobi in depresiji: Evropska platforma za vlaganje v otroke, Urad za publikacije, 2021.

| — | Eurostat, Kazalniki kakovosti življenja – naravno in bivanjsko okolje, september 2022. |
| --- | --- |

—

Eurostat, Kazalniki kakovosti življenja – naravno in bivanjsko okolje, september 2022.

| — | Evropski parlament, Svet in Evropska komisija, Medinstitucionalna razglasitev evropskega stebra socialnih pravic (UL C 428, 13.12.2017, str. 10). |
| --- | --- |

—

Evropski parlament, Svet in Evropska komisija, Medinstitucionalna razglasitev evropskega stebra socialnih pravic (UL C 428, 13.12.2017, str. 10).

| — | Ekonomska komisija Združenih narodov za Evropo, Okvir za izvajanje strategije za izobraževanje za trajnostni razvoj v obdobju 2021–2030. |
| --- | --- |

—

Ekonomska komisija Združenih narodov za Evropo, Okvir za izvajanje strategije za izobraževanje za trajnostni razvoj v obdobju 2021–2030.

| — | JRC Science for Policy Report (Poročilo Skupnega raziskovalnega središča v okviru znanosti za politiko), Baarck, J., Balahur-Dobrescu, A., Cassio, L.G., D’hombres, B., Pasztor, Z. in Tintori, G., Loneliness in the EU. Insights from surveys and online media data (Osamljenost v EU. Spoznanja na podlagi anket in spletnih medijskih podatkov), Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg, 2021. |
| --- | --- |

—

JRC Science for Policy Report (Poročilo Skupnega raziskovalnega središča v okviru znanosti za politiko), Baarck, J., Balahur-Dobrescu, A., Cassio, L.G., D’hombres, B., Pasztor, Z. in Tintori, G., Loneliness in the EU. Insights from surveys and online media data (Osamljenost v EU. Spoznanja na podlagi anket in spletnih medijskih podatkov), Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg, 2021.

| — | OECD, Global Teaching InSights, Teaching for Climate Action – Summary of Insights (Spoznanja o globalnem poučevanju, poučevanje za podnebno ukrepanje – povzetek spoznanj), 2021. |
| --- | --- |

—

OECD, Global Teaching InSights, Teaching for Climate Action – Summary of Insights (Spoznanja o globalnem poučevanju, poučevanje za podnebno ukrepanje – povzetek spoznanj), 2021.

| — | Resolucija Sveta Evropske unije in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o okviru za evropsko sodelovanje na področju mladine: strategija Evropske unije za mlade 2019–2027.
  UL C 456, 18.12.2018. |
| --- | --- |

—

Resolucija Sveta Evropske unije in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o okviru za evropsko sodelovanje na področju mladine: strategija Evropske unije za mlade 2019–2027.
  UL C 456, 18.12.2018.

| — | Stockholm +50, The Global Youth Policy Paper: Third Official Version (Stockholm +50, Stateški dokument o svetovni mladini, tretja uradna različica), maj 2022. |
| --- | --- |

—

Stockholm +50, The Global Youth Policy Paper: Third Official Version (Stockholm +50, Stateški dokument o svetovni mladini, tretja uradna različica), maj 2022.

| — | Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030; Generalna skupščina OZN, A/RES/70/1. |
| --- | --- |

—

Spreminjamo naš svet: agenda za trajnostni razvoj do leta 2030; Generalna skupščina OZN, A/RES/70/1.

| — | Združeni narodi, World Youth Report (Svetovno poročilo o mladih) (2020). |
| --- | --- |

—

Združeni narodi, World Youth Report (Svetovno poročilo o mladih) (2020).

| — | Združeni narodi, Pariški sporazum, 2015. |
| --- | --- |

—

Združeni narodi, Pariški sporazum, 2015.

| — | Združeni narodi, Konvencija o pravicah invalidov. Zbirka pogodb Združenih narodov 2515, 2006. |
| --- | --- |

—

Združeni narodi, Konvencija o pravicah invalidov. Zbirka pogodb Združenih narodov 2515, 2006.

| — | Združeni narodi, Konvencija o dostopu do informacij, sodelovanju javnosti v odločanju in dostopu do sodišča v okoljskih zadevah, Aarhus, 1998. |
| --- | --- |

—

Združeni narodi, Konvencija o dostopu do informacij, sodelovanju javnosti v odločanju in dostopu do sodišča v okoljskih zadevah, Aarhus, 1998.

| — | Združeni narodi, Konvencija o otrokovih pravicah (1989), pogodba št. 27531. Zbirka pogodb Združenih narodov, 1577, člen 12. |
| --- | --- |

—

Združeni narodi, Konvencija o otrokovih pravicah (1989), pogodba št. 27531. Zbirka pogodb Združenih narodov, 1577, člen 12.

| — | Združeni narodi, Splošna deklaracija o človekovih pravicah, 1948. |
| --- | --- |

—

Združeni narodi, Splošna deklaracija o človekovih pravicah, 1948.

| — | Združeni narodi, Poročilo Svetovne komisije za okolje in razvoj, „Naša skupna prihodnost“, [Brundtlandovo poročilo], A/42/427, 1987. |
| --- | --- |

—

Združeni narodi, Poročilo Svetovne komisije za okolje in razvoj, „Naša skupna prihodnost“, [Brundtlandovo poročilo], A/42/427, 1987.

---

PRILOGA II

OPREDELITEV POJMOV

V teh sklepih Sveta se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

Izobraževalci: vključujejo učitelje (ki jim je priznan status učitelja ali enakovreden status v skladu z nacionalno zakonodajo in prakso) ter mentorje in učitelje praktičnega pouka (vse, ki opravljajo eno ali več dejavnosti, povezanih s funkcijo teoretičnega ali praktičnega usposabljanja, bodisi v instituciji za izobraževanje ali usposabljanje bodisi na delovnem mestu). To vključuje učitelje v splošnem in visokošolskem izobraževanju, učitelje in mentorje v začetnem in nadaljnjem poklicnem izobraževanju in usposabljanju ter strokovne delavce v predšolski vzgoji in varstvu ter izobraževalce odraslih in mladinske delavce (1).

Osamljenost: osamljenost je izrazito subjektivne narave. Gre za dojemanje razhajanja med želeno in dejansko mrežo odnosov osebe. Doživlja se kot globoko negativna izkušnja. Ne gre le za pomanjkanje socialnih stikov kot takih, temveč tudi za dojemanje, da ti odnosi niso dovolj zadovoljivi. Z drugimi besedami, osamljenost ne pomeni biti sam, ampak imeti občutek osamljenosti. S tega vidika se osamljenost razlikuje od družbene izolacije, ki ima objektivno konotacijo in jo zaznamuje odsotnost odnosov z drugimi ljudmi in/ali zelo majhno število pomembnih vezi (2).

Na pravicah temelječ mladinski vidik (3): mladinski vidik, ki temelji na pravicah, povezuje nacionalne cilje mladinske politike s pravicami otrok in mladih, kot so določene v mednarodnih konvencijah, zakonih in drugih predpisih. Temeljiti bi moral na raziskavah in statistiki, njegov cilj pa bi moral biti ustvariti pogoje za vključevanje mladih v splošni razvoj družbe, tako na podlagi njihovih pobud kot pobud nosilcev odločanja. Na pravicah temelječ mladinski vidik lahko deluje kot metoda, s katero nosilci odločanja pridobijo ustrezne kompetence za upoštevanje vidikov mladih pri odločanju.

Socialna razsežnost trajnostnega razvoja: trajnostni razvoj je v splošnem opredeljen kot razvoj, ki izpolnjuje sedanje potrebe, ne da bi ogrožal zmožnosti prihodnjih generacij za izpolnjevanje njihovih potreb (4). Za to je treba zadovoljiti osnovne potrebe vseh in izkoristiti vse priložnosti za izpolnitev njihovih želja po boljšem življenju. Trajnostni razvoj vključuje tri razsežnosti: gospodarsko, socialno in okoljsko. Socialna razsežnost trajnostnega razvoja temelji na osnovnih vrednotah pravičnosti in demokracije, vključno z učinkovitim uresničevanjem vseh človekovih pravic – političnih, državljanskih, gospodarskih, socialnih in kulturnih – s strani vseh ljudi. Svet je leta 2021 ponovno potrdil pomen krepitve socialne razsežnosti trajnostnega razvoja za spodbujanje človekovih pravic, enakosti spolov, vključevanja, človekovega razvoja, socialne kohezije in enakosti v vseh oblikah, pa tudi socialnega dialoga, zdravja in varnosti pri delu ter dostojnega dela (5).

---

(1)  Kot je opredeljeno v Sklepih Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o izobraževanju in usposabljanju mladinskih delavcev (UL C 412, 9.12.2019, str. 12) in Priporočilu Sveta o učenju za zeleni prehod in trajnostni razvoj (
  UL C 243, 27.6.2022, str. 1).

(2)  JRC Science for Policy Report (Poročilo Skupnega raziskovalnega središča v okviru znanosti za politiko), Baarck, J., Balahur-Dobrescu, A., Cassio, L.G., D’hombres, B., Pasztor, Z. in Tintori, G., Loneliness in the EU. Insights from surveys and online media data (Osamljenost v EU. Spoznanja na podlagi anket in spletnih medijskih podatkov), Urad za publikacije Evropske unije, Luxembourg, 2021.

(3)  Švedska agencija za mlade in civilno družbo.

(4)  Združeni narodi, Poročilo Svetovne komisije za okolje in razvoj, „Naša skupna prihodnost“, [Brundtlandovo poročilo], A/42/427, 1987.

(5)  Sklepi Sveta o celostnem pristopu za pospešitev uresničevanja agende ZN za trajnostni razvoj do leta 2030 – iz krize zaradi COVID-19 z obnovo na boljše (dok. 9850/21).

---

| 26.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 185/29 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 185/29

---

Resolucija predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o pregledu zastopanja držav članic EU v upravnem odboru Svetovne protidopinške agencije (WADA) ter usklajevanja stališč držav članic pred srečanji WADA

(2023/C 185/07)

PREDSTAVNIKI VLAD DRŽAV ČLANIC, KI SO SE SESTALI V OKVIRU SVETA, SO –

OB OPOZARJANJU NA:

| 1. | sklepe Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 4. decembra 2000 o preprečevanju uporabe nedovoljenih poživil; (1) |
| --- | --- |

1.

| 2. | sklepe Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 18. novembra 2010 o vlogi EU pri preprečevanju uporabe nedovoljenih poživil na mednarodni ravni; (2) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Resolucijo Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 20. decembra 2011 o zastopanju držav članic EU v upravnem odboru Svetovne protidopinške agencije (WADA) ter usklajevanju stališč EU in njenih držav članic pred srečanji WADA; (3) |
| --- | --- |

3.

| 4. | sklepe Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, z dne 15. decembra 2015 o pregledu Resolucije iz leta 2011 o zastopanju držav članic EU v odboru Svetovne protidopinške agencije (WADA) ter usklajevanju stališč EU in njenih držav članic pred srečanji WADA, v katerih je določeno, da se do 31. decembra 2018 še enkrat pregledajo izkušnje, pridobljene z nadaljnjo uporabo te resolucije; (4) |
| --- | --- |

4.

| 5. | Resolucijo predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o zastopanju držav članic EU v upravnem odboru Svetovne protidopinške agencije (WADA) ter usklajevanju stališč držav članic pred srečanji WADA iz leta 2019 (v nadaljnjem besedilu: resolucija iz leta 2019); (5) |
| --- | --- |

5.

OB UPOŠTEVANJU NASLEDNJEGA:

| 1. | Od sprejetja resolucije iz leta 2019 se je pri delovnih metodah in praksah WADA marsikaj spremenilo, sploh kar zadeva trajanje mandata člana upravnega odbora WADA. Glede na te spremembe je čas, da Svet posodobi resolucijo iz leta 2019, do bodo usmeritve v zvezi z merili za mandat in trajanjem mandata strokovne osebe na vladni ravni, ki jo skupaj imenujejo države članice, ki se sestanejo v okviru Sveta, jasnejše. Resolucija iz leta 2019 trajanja mandata strokovne osebe na vladni ravni, ki nadomešča predstavnika strokovnjaka, ki v svoji državi članici preneha opravljati naloge na ministrski ravni, ne določa izrecno. Prav tako pri resoluciji iz leta 2019 niso upoštevana merila iz statuta WADA glede pogojev za članstvo v upravnem odboru. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Pomembno je, da predstavniki vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, še naprej redno pregledujejo izkušnje, pridobljene z uporabo resolucije iz leta 2019; |
| --- | --- |

2.

PRIZNAVAJOČ, DA:

| 1. | bi bilo treba Evropski uniji in njenim državam članicam omogočiti, da izvajajo svoje pristojnosti in vlogo pri pripravi, pogajanjih in sprejemanju, med drugim, pravil, standardov in smernic Svetovne protidopinške agencije (WADA); |
| --- | --- |

1.

| 2. | so trije sedeži v upravnem odboru WADA namenjeni predstavnikom iz držav članic EU; |
| --- | --- |

2.

| 3. | je treba določiti praktična pravila glede sodelovanja predstavnikov iz držav članic EU v upravnem odboru WADA ter usklajevanja stališč EU in njenih držav članic pred srečanji odbora CAHAMA (6) in agencije WADA. Ta praktična pravila bi morala predpostavljati obveznost lojalnega sodelovanja in biti usmerjena v spodbujanje enotnosti pri zunanjem zastopanju EU, hkrati pa bi se bilo treba izogibati podvajanju dela v odboru CAHAMA; |
| --- | --- |

3.

| 4. | bi moralo usklajevanje stališč Evrope kot celote pred srečanji WADA potekati v okviru odbora CAHAMA, pri čemer bi bilo treba poskrbeti, da bodo odločitve, sprejete v tem organu, v celoti združljive z vso ustrezno zakonodajo EU; |
| --- | --- |

4.

| 5. | je nujno treba zagotoviti kontinuiteto in zavezanost pri zastopanju držav članic EU v upravnem odboru WADA, ki je podprto s političnim mandatom in ustreznim strokovnim znanjem – |
| --- | --- |

5.

ZATO SPORAZUMELI O NASLEDNJEM:

| 1. | Države članice EU bodo v upravnem odboru WADA zastopane na ministrski ravni, sedeži pa bodo razdeljeni na naslednji način:






  — | en sedež bo dodeljen osebi, pristojni za šport na ministrski ravni, iz ene od držav članic, ki so v trenutni trojki predsedstev, |
| --- | --- | --- |

1.

—

en sedež bo dodeljen osebi, pristojni za šport na ministrski ravni, iz ene od držav članic, ki so v trenutni trojki predsedstev,

| — | en sedež bo dodeljen osebi, pristojni za šport na ministrski ravni, iz ene od držav članic, ki bodo v prihodnji trojki predsedstev, |
| --- | --- |

—

en sedež bo dodeljen osebi, pristojni za šport na ministrski ravni, iz ene od držav članic, ki bodo v prihodnji trojki predsedstev,

| — | en sedež bodo države članice, ki se sestanejo v okviru Sveta, skupaj dodelile osebi, pristojni za šport na ministrski ravni (v nadaljnjem besedilu: strokovna oseba na vladni ravni). |
| --- | --- |

—

en sedež bodo države članice, ki se sestanejo v okviru Sveta, skupaj dodelile osebi, pristojni za šport na ministrski ravni (v nadaljnjem besedilu: strokovna oseba na vladni ravni).

| 2. | Ureditev glede zastopanja držav članic EU v upravnem odboru WADA iz Priloge I k Prilogi bo začela učinkovati 30. junija 2023, kar ne posega v pooblastila, odobrena pred tem datumom. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Predstavnik sedanje trojke predsedstev v upravnem odboru WADA bo poročal o izidu srečanja upravnega odbora WADA na seji Sveta EU za izobraževanje, mladino, kulturo in šport. Predstavnik bo Delovni skupini za šport predložil poročilo o izidu seje. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Delegati držav članic, ki se sestanejo v okviru Delovne skupine za šport, lahko oblikujejo skupno stališče o zadevah, ki so v pristojnosti držav članic, če bi takšno skupno stališče očitno imelo dodano vrednost, pri tem pa si prizadevajo, da ne bi prihajalo do podvajanja dela z odborom CAHAMA. Skupno stališče morajo odobriti predstavniki držav članic, ki se sestanejo v Odboru stalnih predstavnikov (COREPER), razen če se države članice dogovorijo drugače. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Vsako skupno stališče, o katerem bi se dogovorile države članice EU, mora biti združljivo z morebitnimi dogovorjenimi stališči EU, predstavilo pa ga bo predsedstvo na sejah odbora CAHAMA. Države članice EU bi si morale prizadevati za vključitev zadevnega skupnega stališča v vseevropski mandat, pripravljen v odboru CAHAMA. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Predstavniki iz držav članic EU bodo v upravnem odboru WADA govorili in glasovali o zadevah v skladu z vseevropskim mandatom, dogovorjenim v odboru CAHAMA, če je to stališče združljivo s pravnim redom EU. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Predstavniki vlad držav članic, ki se sestanejo v okviru Sveta, bodo do 31. decembra 2025 pregledali izkušnje, pridobljene z uporabo te resolucije, in razmislili, ali je treba ureditev, ki jo določa ta resolucija, kakor koli spremeniti. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ta resolucija, vključno s priloženo ureditvijo zastopanja držav članic EU v upravnem odboru WADA, in praktična ureditev priprav na srečanja WADA o zadevah, ki so v pristojnosti Unije, kot ju je Svet odobril 15. maja 2023, nadomestita Resolucijo 2019/C/ 192/01 predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o zastopanju držav članic EU v odboru Svetovne protidopinške agencije (WADA) ter usklajevanju stališč EU in njenih držav članic pred srečanji WADA. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  UL C 356, 12.12.2000, str. 1.

(2)  UL C 324, 1.12.2010, str. 18.

(3)  UL C 372, 20.12.2011, str. 7.

(4)  UL C 417, 15.12.2015, str. 45.

(5)  UL C 192, 7.6.2019, str. 1–4.

(6)  Začasni evropski odbor za usklajevanje s Svetovno protidopinško agencijo (CAHAMA) je odbor strokovnjakov, odgovoren za usklajevanje stališč držav pogodbenic Evropske kulturne konvencije glede vprašanj v zvezi z razvojem pritidopinške politike.

---

PRILOGA I

Ureditev zastopanja držav članic EU v upravnem odboru WADA

Države članice EU soglašajo z naslednjim sistemom zastopanja:

Predstavniki iz držav članic EU v upravnem odboru WADA so državljani različnih držav članic EU.

PREDSTAVNIKI IZ DRŽAV ČLANIC V TRENUTNI IN PRIHODNJI TROJKI PREDSEDSTEV:

| — | Države članice, ki so v trenutni trojki predsedstev, se bodo po internem posvetovanju odločile, katera od njih bo zastopala države članice EU v upravnem odboru WADA. Izbrana država članica bo po notranjih postopkih imenovala predstavnika za ta namen. Predstavnik bo oseba, ki je v tej državi članici na ministrski ravni pristojna za šport in izpolnjuje pogoje za članstvo v upravnem odboru v skladu s statutom WADA. Država članica, ki je izbrana, da imenuje predstavnika, in ime tega predstavnika bosta uradno sporočena generalnemu sekretariatu Sveta EU (GSS). |
| --- | --- |

—

Države članice, ki so v trenutni trojki predsedstev, se bodo po internem posvetovanju odločile, katera od njih bo zastopala države članice EU v upravnem odboru WADA. Izbrana država članica bo po notranjih postopkih imenovala predstavnika za ta namen. Predstavnik bo oseba, ki je v tej državi članici na ministrski ravni pristojna za šport in izpolnjuje pogoje za članstvo v upravnem odboru v skladu s statutom WADA. Država članica, ki je izbrana, da imenuje predstavnika, in ime tega predstavnika bosta uradno sporočena generalnemu sekretariatu Sveta EU (GSS).

| — | Če predstavnik preneha opravljati naloge na ministrski ravni, ostane na položaju v upravnem odboru WADA do zaključka novega postopka imenovanja. Navedena država članica ali, če se trojka predsedstev dogovori o drugi državi članici iz trojke predsedstev, ta druga država članica imenuje nadomestno osebo, ki izpolnjuje pogoje za zastopanje države članice EU v upravnem odboru WADA in ki je pristojna za šport na ministrski ravni za preostanek začetnega triletnega mandata v upravnem odboru WADA. |
| --- | --- |

—

Če predstavnik preneha opravljati naloge na ministrski ravni, ostane na položaju v upravnem odboru WADA do zaključka novega postopka imenovanja. Navedena država članica ali, če se trojka predsedstev dogovori o drugi državi članici iz trojke predsedstev, ta druga država članica imenuje nadomestno osebo, ki izpolnjuje pogoje za zastopanje države članice EU v upravnem odboru WADA in ki je pristojna za šport na ministrski ravni za preostanek začetnega triletnega mandata v upravnem odboru WADA.

| — | Predstavnik, ki je prenehal opravljati naloge na ministrski ravni ali več ne izpolnjuje pogojev za zastopanje držav članic EU v upravnem odboru WADA, ni več član upravnega odbora in samodejno odstopi, ko je novi postopek imenovanja zaključen. |
| --- | --- |

—

Predstavnik, ki je prenehal opravljati naloge na ministrski ravni ali več ne izpolnjuje pogojev za zastopanje držav članic EU v upravnem odboru WADA, ni več član upravnega odbora in samodejno odstopi, ko je novi postopek imenovanja zaključen.

| — | Navedena pravila se bodo uporabljala tudi za države članice, ki bodo tvorile prihodnjo trojko predsedstev. |
| --- | --- |

—

Navedena pravila se bodo uporabljala tudi za države članice, ki bodo tvorile prihodnjo trojko predsedstev.

| — | Mandat zadevnih predstavnikov traja tri leta. |
| --- | --- |

—

Mandat zadevnih predstavnikov traja tri leta.

| — | Za zagotavljanje kontinuitete in ohranitev triletnega mandata bo predstavnik iz držav članic, ki bodo v prihodnji trojki predsedstev, ostal na položaju tudi po tem, ko trojka dejansko nastopi. |
| --- | --- |

—

Za zagotavljanje kontinuitete in ohranitev triletnega mandata bo predstavnik iz držav članic, ki bodo v prihodnji trojki predsedstev, ostal na položaju tudi po tem, ko trojka dejansko nastopi.

STROKOVNA OSEBA NA VLADNI RAVNI, KI JO SKUPAJ IMENUJEJO DRŽAVE ČLANICE, KI SE SESTANEJO V OKVIRU SVETA:

| — | Države članice morajo predloge za predstavnika strokovnjaka predložiti najpozneje en mesec pred sejo Sveta EU, na kateri naj bi bilo opravljeno imenovanje. Med predlogi ne bo ministrov in ministric iz držav članic v trenutni ali prihodnji trojki predsedstev. Predlogi za predstavnika strokovnjaka se pošljejo GSS. |
| --- | --- |

—

Države članice morajo predloge za predstavnika strokovnjaka predložiti najpozneje en mesec pred sejo Sveta EU, na kateri naj bi bilo opravljeno imenovanje. Med predlogi ne bo ministrov in ministric iz držav članic v trenutni ali prihodnji trojki predsedstev. Predlogi za predstavnika strokovnjaka se pošljejo GSS.

| — | Če je kandidatov za predstavnika strokovnjaka več, bo predsedstvo med državami članicami skušalo doseči soglasje, da se v Delovni skupini za šport organizira poskusno glasovanje v ta namen. Postopek glasovanja bo predlagalo predsedstvo, dogovorjen pa bo prav tako s soglasjem med državami članicami. Vsak kandidat za predstavnika strokovnjaka bo izpolnjeval pogoje za članstvo v upravnem odboru v skladu s statutom WADA. |
| --- | --- |

—

Če je kandidatov za predstavnika strokovnjaka več, bo predsedstvo med državami članicami skušalo doseči soglasje, da se v Delovni skupini za šport organizira poskusno glasovanje v ta namen. Postopek glasovanja bo predlagalo predsedstvo, dogovorjen pa bo prav tako s soglasjem med državami članicami. Vsak kandidat za predstavnika strokovnjaka bo izpolnjeval pogoje za članstvo v upravnem odboru v skladu s statutom WADA.

| — | Mandat predstavnika strokovnjaka bo trajal tri leta, razen če bi prenehal opravljati funkcijo na ministrski ravni v svoji državi članici ali če ne bi več izpolnjeval pogojev za zastopanje držav članic EU v upravnem odboru WADA, ki so veljali ob imenovanju. V tem primeru bo sprožen nov postopek imenovanja za novo obdobje treh let. Trenutni predstavnik strokovnjak bo ostal na položaju do zaključka novega postopka imenovanja. Mandat bo združljiv s statutom WADA in bo v vsakem primeru omejen na tri obdobja. |
| --- | --- |

—

Mandat predstavnika strokovnjaka bo trajal tri leta, razen če bi prenehal opravljati funkcijo na ministrski ravni v svoji državi članici ali če ne bi več izpolnjeval pogojev za zastopanje držav članic EU v upravnem odboru WADA, ki so veljali ob imenovanju. V tem primeru bo sprožen nov postopek imenovanja za novo obdobje treh let. Trenutni predstavnik strokovnjak bo ostal na položaju do zaključka novega postopka imenovanja. Mandat bo združljiv s statutom WADA in bo v vsakem primeru omejen na tri obdobja.

| — | Predstavnik strokovnjak, ki je bil nadomeščen ali več ne izpolnjuje pogojev za zastopanje držav članic EU v upravnem odboru WADA, ni več član upravnega odbora in samodejno odstopi, ko je novi postopek imenovanja zaključen. |
| --- | --- |

—

Predstavnik strokovnjak, ki je bil nadomeščen ali več ne izpolnjuje pogojev za zastopanje držav članic EU v upravnem odboru WADA, ni več član upravnega odbora in samodejno odstopi, ko je novi postopek imenovanja zaključen.

PREHODNA PRAVILA:

| — | Sedanja pravila o zastopanju držav članic EU v upravnem odboru WADA, kot so določena v navedeni resoluciji iz leta 2019, se bodo uporabljala do 30. junija 2023. |
| --- | --- |

—

Sedanja pravila o zastopanju držav članic EU v upravnem odboru WADA, kot so določena v navedeni resoluciji iz leta 2019, se bodo uporabljala do 30. junija 2023.

POSTOPEK ODOBRITVE S STRANI DRŽAV ČLANIC, KI SE SESTANEJO V OKVIRU SVETA:

| — | Države članice, ki se sestanejo v okviru Sveta, bodo odobrile strokovno osebo na vladni ravni in državi članici, ki sta ju trenutna in prihodnja trojka predsedstev izbrali, da predlagata predstavnika v upravni odbor WADA. |
| --- | --- |

—

Države članice, ki se sestanejo v okviru Sveta, bodo odobrile strokovno osebo na vladni ravni in državi članici, ki sta ju trenutna in prihodnja trojka predsedstev izbrali, da predlagata predstavnika v upravni odbor WADA.

| — | WADA bo o vseh članih upravnega odbora WADA, ki so predstavniki držav članic EU, uradno obveščena prek GSS, v skladu z določbami Uredbe (EU) 2018/1725 z dne 23. oktobra 2018 (1). |
| --- | --- |

—

WADA bo o vseh članih upravnega odbora WADA, ki so predstavniki držav članic EU, uradno obveščena prek GSS, v skladu z določbami Uredbe (EU) 2018/1725 z dne 23. oktobra 2018 (1).

---

(1)  Uredba (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES

---

PRILOGA II

Praktična ureditev priprav na srečanja WADA o zadevah, ki so v pristojnosti Unije

Svet brez poseganja v Poslovnik Sveta in določbe Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) v zvezi s postopkom odločanja v EU soglaša z naslednjo praktično ureditvijo za zagotavljanje predvidljivosti in preglednosti v postopku priprav na sestanke, namenjene vseevropskemu usklajevanju v Svetu Evrope (odbor CAHAMA), in na srečanja WADA:

| 1. | Predstavniki držav članic EU v upravnem odboru WADA se po prejemu dokumentov za seje upravnega odbora WADA med seboj usklajujejo in dokumente, ki so pomembni za oblikovanje morebitnega stališča EU, posredujejo generalnemu sekretariatu Sveta za pripravo seje Delovne skupine za šport. |
| --- | --- |

1.

Predstavniki držav članic EU v upravnem odboru WADA se po prejemu dokumentov za seje upravnega odbora WADA med seboj usklajujejo in dokumente, ki so pomembni za oblikovanje morebitnega stališča EU, posredujejo generalnemu sekretariatu Sveta za pripravo seje Delovne skupine za šport.

| 2. | Komisija je pred vsakim srečanjem WADA pozvana, da pripravi in Svetu predloži predlog za stališče EU o zadevah, ki so v pristojnosti Unije, s poudarkom na pravnem redu EU, in sicer dovolj zgodaj pred srečanji odbora CAHAMA in Wade. |
| --- | --- |

2.

Komisija je pred vsakim srečanjem WADA pozvana, da pripravi in Svetu predloži predlog za stališče EU o zadevah, ki so v pristojnosti Unije, s poudarkom na pravnem redu EU, in sicer dovolj zgodaj pred srečanji odbora CAHAMA in Wade.

| 3. | Ta osnutek stališča EU bo preučila Delovna skupina za šport. |
| --- | --- |

3.

Ta osnutek stališča EU bo preučila Delovna skupina za šport.

| 4. | Ko se Delovna skupina za šport sporazume o osnutku stališča EU o zadevah, ki so v pristojnosti Unije, bo zadevni osnutek stališča EU predložen v odobritev Coreperju. Coreper lahko zadevo predloži v sprejetje Svetu, če je to potrebno ali primerno. |
| --- | --- |

4.

Ko se Delovna skupina za šport sporazume o osnutku stališča EU o zadevah, ki so v pristojnosti Unije, bo zadevni osnutek stališča EU predložen v odobritev Coreperju. Coreper lahko zadevo predloži v sprejetje Svetu, če je to potrebno ali primerno.

| 5. | V nujnih primerih, kadar je za sprejetje stališč le malo časa, lahko predsedstvo k soglasju pozove s pisnim ali tihim postopkom. |
| --- | --- |

5.

V nujnih primerih, kadar je za sprejetje stališč le malo časa, lahko predsedstvo k soglasju pozove s pisnim ali tihim postopkom.

| 6. | Če mora odbor CAHAMA sprejeti akt s pravnim učinkom, je Komisija pozvana, da v zvezi z zadevnim aktom predloži predlog za sklep Sveta v skladu s členom 218(9) PDEU. |
| --- | --- |

6.

Če mora odbor CAHAMA sprejeti akt s pravnim učinkom, je Komisija pozvana, da v zvezi z zadevnim aktom predloži predlog za sklep Sveta v skladu s členom 218(9) PDEU.

| 7. | Komisija je pozvana, da na srečanjih odbora CAHAMA predstavi stališče EU, kolikor to dopuščajo pristojnosti odbora CAHAMA. Sicer ga bo predstavil predstavnik predsedstva. |
| --- | --- |

7.

Komisija je pozvana, da na srečanjih odbora CAHAMA predstavi stališče EU, kolikor to dopuščajo pristojnosti odbora CAHAMA. Sicer ga bo predstavil predstavnik predsedstva.

| 8. | Predsedstvo lahko po potrebi kadar koli na kraju samem skliče in vodi usklajevalni sestanek EU med državami članicami in Komisijo. |
| --- | --- |

8.

Predsedstvo lahko po potrebi kadar koli na kraju samem skliče in vodi usklajevalni sestanek EU med državami članicami in Komisijo.

| 9. | Ta praktična ureditev in resolucija predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o zastopanju držav članic EU v upravnem odboru Svetovne protidopinške agencije (WADA) ter usklajevanju stališč držav članic pred srečanji upravnega odbora WADA, odobreni v Svetu, nadomestita Resolucijo 2019/C/192/01 predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o zastopanju držav članic EU v odboru Svetovne protidopinške agencije (WADA) ter usklajevanju stališč EU in njenih držav članic pred srečanji WADA. |
| --- | --- |

9.

Ta praktična ureditev in resolucija predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o zastopanju držav članic EU v upravnem odboru Svetovne protidopinške agencije (WADA) ter usklajevanju stališč držav članic pred srečanji upravnega odbora WADA, odobreni v Svetu, nadomestita Resolucijo 2019/C/192/01 predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, o zastopanju držav članic EU v odboru Svetovne protidopinške agencije (WADA) ter usklajevanju stališč EU in njenih držav članic pred srečanji WADA.

---

| 26.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 185/35 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 185/35

---

Resolucija Sveta o Evropskem izobraževalnem prostoru: Vizija do leta 2025 in pozneje

(2023/C 185/08)

SVET EVROPSKE UNIJE –

1.

OPOZARJA na politično ozadje evropskega izobraževalnega prostora, kot je navedeno v prilogi k tej resoluciji.

2.

PONOVNO POUDARJA, da se lahko evropski izobraževalni prostor do leta 2025 uresniči le z močno politično zavezanostjo držav članic, in POUDARJA, da si morajo države članice in Komisija v okviru svojih pristojnosti in po potrebi v sodelovanju z ustreznimi deležniki na nacionalni in evropski ravni še naprej prizadevati za sprejetje potrebnih ukrepov za uresničitev evropskega izobraževalnega prostora.

3.

JE SEZNANJEN s Sporočilom Komisije o napredku pri uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora (1).

4.

POUDARJA, da sta izobraževanje in usposabljanje v vseh okvirih, na vseh ravneh in v vseh oblikah ključna za zagotavljanje socialne kohezije, konkurenčnosti in trajnostne rasti v Evropski uniji in njenih državah članicah, pa tudi za njihovo pripravo na zeleni in digitalni prehod ter podporo pri tem prehodu. Zlasti v času, ko je treba državljanom nujno omogočiti osebno izpolnitev in dobro počutje, da bi se prilagodili izzivom spreminjajočega se sveta ter da bi bili še naprej aktivni in odgovorni državljani, POUDARJA pomen visokokakovostnega, inkluzivnega in pravičnega izobraževanja, usposabljanja in vseživljenjskega učenja za vse, tako otroke kot tudi odrasle.

5.

POUDARJA, da bi se moral evropski izobraževalni prostor opirati na pristop vseživljenjskega učenja, ki vključuje sisteme izobraževanja in usposabljanja na inkluziven in celosten način ter zajema poučevanje, usposabljanje in učenje v vseh okvirih, na vseh ravneh in v vseh oblikah, bodisi formalno, neformalno ali priložnostno, od vzgoje in varstva predšolskih otrok do šolskega izobraževanja ter poklicnega izobraževanja in usposabljanja, pa tudi visokošolskega izobraževanja in učenja odraslih.

6.

PONOVNO POUDARJA, da bi bilo treba okrepiti medsektorsko sodelovanje med ustreznimi pobudami EU na področju izobraževanja in usposabljanja ter pobudami na s tem povezanih političnih področjih in sektorjih, zlasti na področju zaposlovanja, socialne politike, raziskav, inovacij, okolja in mladih ter kulturnega in ustvarjalnega sektorja, pri tem pa v celoti spoštovati pravne podlage za zadevna področja politike, kot so določene v Pogodbah. POUDARJA potrebo po usklajevanju in skladnosti vseh pobud EU na področju izobraževanja in usposabljanja, zlasti tistih, ki zadevajo spretnosti in kompetence.

7.

UGOTAVLJA, da je evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju ključno za socialno kohezijo in dobro delujoče gospodarsko okolje v Evropski uniji, da bi zagotovili dolgoročno konkurenčnost Unije in uspešen zeleni in digitalni prehod ter zmanjšali socialne, regionalne in ekonomske neenakosti. Zato PRIZNAVA pomemben prispevek evropskega sodelovanja v izobraževanju in usposabljanju, tudi znotraj strateškega okvira, k ustreznim delom evropskega semestra.

8.

POUDARJA pomen spodbujanja sinergij med evropskim izobraževalnim prostorom, evropskim visokošolskim prostorom in evropskim raziskovalnim prostorom, pri čemer se je treba izogibati podvajanju virov, struktur in instrumentov ter v celoti izkoristiti potencial zavezništev evropskih univerz pri vseh njihovih nalogah, vključno s podpiranjem njihove trajnostnosti ter nadaljnjo krepitvijo njihove raziskovalne in inovacijske razsežnosti, skladno s priporočilom Sveta z dne 5. aprila 2022 o vzpostavljanju povezav za učinkovito evropsko sodelovanje na področju visokošolskega izobraževanja (2).

9.

SE ZAVEDA, da so temeljne in demokratične vrednote Evrope ogrožene in da je neizzvana agresija Rusije proti Ukrajini spremenila geopolitično okolje. SE STRINJA, da skupna prizadevanja in nadnacionalno sodelovanje na področju izobraževanja in usposabljanja ne le omogočajo Uniji in državam članicam, da se lažje in bolje odzivajo na potrebe, ki so se pojavile zaradi agresije, temveč hkrati prispevajo h krepitvi naših ključnih izobraževalnih vrednot in načel, med drugim inkluzije, pravičnosti, akademske svobode in institucionalne avtonomije, pa tudi naših skupnih vrednot in naše enotnosti v Uniji.

10.

POUDARJA, da sta opredelitev in odprava preostalih ovir za mobilnost pri učenju in poučevanju ključni za polno uresničitev evropskega izobraževalnega prostora ter odporne, varne, trajnostne in uspešne Evrope. Transnacionalno sodelovanje krepi inkluzivnost, pravičnost, odličnost, raznolikost, privlačnost in globalno konkurenčnost evropskega izobraževanja in usposabljanja. Zato SE STRINJA, da si je treba prizadevati za uvedbo avtomatičnega vzajemnega priznavanja v izobraževanju in usposabljanju. Prav tako SE STRINJA, da bi bilo treba promovirati možnosti za mobilnost učencev in učiteljev, institucije v Evropi in zunaj nje pa spodbujati k medsebojnemu sodelovanju.

11.

UGOTAVLJA, da je od leta 2017 vzpostavljanje evropskega izobraževalnega prostora napredovalo in da je bil po vsej EU izveden širok nabor ukrepov za uresničitev strateških prednostnih nalog, kot so določene v strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (2021–2030). Z različnimi pobudami, sodelovanjem in soustvarjanjem se evropski izobraževalni prostor postopoma oblikuje.

12.

SE STRINJA, da bosta osredotočenost na izvajanje na nacionalni in evropski ravni na podlagi strateškega okvira in skladno z ustreznimi pristojnostmi vsake ravni ter zanesljivo spremljanje v okviru obstoječih struktur, ob ustreznem upoštevanju upravnih bremen, ključna za preostanek obdobja prvega cikla do leta 2025.

13.

POUDARJA, da je pet strateških prednostnih nalog, kot so določene v strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju (2021–2030), podlaga za delo ter nadaljnje evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju, tudi pri uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora. SE STRINJA, da bi se morala Evropska komisija pri aktualnem vmesnem pregledu in nato v celostnem poročilu o evropskem izobraževalnem prostoru, ki ga bo objavila leta 2025, osredotočiti na teh pet strateških prednostnih nalog, vključno z bolj poglobljeno analizo specifičnih področij, navedenih v nadaljevanju.

14.

| — | izboljšanju pravičnosti, inkluzije in uspeha za vse udeležence v izobraževanju in usposabljanju ter pridobivanju ključnih kompetenc, vključno z osnovnimi spretnostmi, da se vsem evropskim državljanom in državljankam omogoči vsestranski osebni, socialni, državljanski in poklicni razvoj; |
| --- | --- |

—

izboljšanju pravičnosti, inkluzije in uspeha za vse udeležence v izobraževanju in usposabljanju ter pridobivanju ključnih kompetenc, vključno z osnovnimi spretnostmi, da se vsem evropskim državljanom in državljankam omogoči vsestranski osebni, socialni, državljanski in poklicni razvoj;

| — | povečanju privlačnosti učiteljskega poklica in reševanju vprašanja pomanjkanja učiteljev; spodbujanju profesionalnega razvoja, priložnosti za mobilnost, delovnih pogojev in dobrega počutja učiteljev kot ključnih dejavnikov za povečanje privlačnosti poklica; |
| --- | --- |

—

povečanju privlačnosti učiteljskega poklica in reševanju vprašanja pomanjkanja učiteljev; spodbujanju profesionalnega razvoja, priložnosti za mobilnost, delovnih pogojev in dobrega počutja učiteljev kot ključnih dejavnikov za povečanje privlačnosti poklica;

| — | odpravi preostalih ovir za mobilnost ob hkratnem spodbujanju inkluzivne, trajnostne in uravnotežene mobilnosti v EU, vključno z doseganjem avtomatičnega vzajemnega priznavanja v izobraževanju in usposabljanju (3); |
| --- | --- |

—

odpravi preostalih ovir za mobilnost ob hkratnem spodbujanju inkluzivne, trajnostne in uravnotežene mobilnosti v EU, vključno z doseganjem avtomatičnega vzajemnega priznavanja v izobraževanju in usposabljanju (3);

| — | spodbujanju vseživljenjskega učenja, vključno z učenjem odraslih, izpopolnjevanjem in preusposabljanjem, s posebnim poudarkom na spretnostih in kompetencah za zeleni in digitalni prehod. |
| --- | --- |

—

spodbujanju vseživljenjskega učenja, vključno z učenjem odraslih, izpopolnjevanjem in preusposabljanjem, s posebnim poudarkom na spretnostih in kompetencah za zeleni in digitalni prehod.

15.

BO RAZMISLIL o strateškem okviru, reviziji prednostnih področij in morebitnih drugih potrebnih prilagoditvah za drugi cikel, ki bo trajal do leta 2030.

16.

POUDARJA, da je uspešna uporaba odprte metode usklajevanja, ki temelji na vzajemnem učenju, izmenjavi najboljših praks ter uporabi in po potrebi izboljšanju skupnih referenčnih orodij, kot sta DigComp in GreenComp, ključnega pomena za uresničitev evropskega izobraževalnega prostora.

17.

UGOTAVLJA, da bi bil učni laboratorij za vlaganje v kakovostno izobraževanje in usposabljanje za države članice, ki bi ta instrument uporabljale prostovoljno, lahko koristen pri doseganju strateških prednostnih nalog, saj zagotavlja raziskave in primere najboljših praks o učinkovitih naložbah in ukrepih politike, ob spodbujanju oblikovanja politik, oprtega na dokaze.

18.

PRIZNAVA, da sta reformirano upravljanje in okrepljeno sodelovanje na ravni EU državam članicam lahko v pomoč pri odzivanju na nove izzive in tesnejšem sodelovanju pri uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora. PRIZNAVA tudi napredek, dosežen pri krepitvi skupine na visoki ravni za izobraževanje in usposabljanje, katere vloga je bila na novo opredeljena, hkrati pa je bil uveden usklajevalni odbor. UGOTAVLJA, da se je nova struktura upravljanja med krizami, kot sta COVID-19 in ruska vojna agresija proti Ukrajini, izkazala za učinkovito in koristno.

19.

Vendar SE STRINJA, da so potrebna nadaljnja prizadevanja za boljše razširjanje ugotovitev ter izmenjavo informacij in znanja med delovnimi skupinami strateškega okvira, sestavami generalnih direktoratov in skupino na visoki ravni za izobraževanje in usposabljanje, da bi zagotovili sinergije med tehnično in politično ravnjo ter kar najbolje izkoristili evropsko sodelovanje.

20.

POUDARJA potrebo po okrepljenem in ciljno usmerjenem dialogu med Odborom za izobraževanje in Odborom za zaposlovanje ter, če je to primerno in ustrezno, drugimi stranmi, vključenimi v proces evropskega semestra.

21.

POZIVA države članice in Komisijo, naj si še bolj prizadevajo za skupno oblikovanje evropskega izobraževalnega prostora, po potrebi v sodelovanju z drugimi deležniki na nacionalni in evropski ravni, vključno z izvajalci izobraževanja in usposabljanja ter institucijami, raziskovalci, socialnimi partnerji in civilno družbo. SE STRINJA, da bi v zvezi s tem morala skupina na visoki ravni nadalje razpravljati o doseženem napredku, preostalih izzivih in prihodnjem razvoju ter v letu 2025 preučiti končno poročilo o evropskem izobraževalnem prostoru. Prav tako POZIVA usklajevalni odbor skupine na visoki ravni, naj usklajuje pripravo programa politike na področju izobraževanja in usposabljanja za obdobje 18 mesecev, ki naj ga potrdi skupina na visoki ravni za izobraževanje in usposabljanje, o čemer se obvesti Svet.

22.

POZIVA Komisijo, naj razmisli o pravočasni pripravi in predstavitvi predloga o evropskem letu učiteljev.

23.

ODLOČNO POZIVA Komisijo, naj se še naprej opira na smernice Sveta ter prejšnje sklepe in resolucije Sveta o evropskem izobraževalnem prostoru kot podlago za svoje delo pri omogočanju postopka vmesnega pregleda v letu 2023 in pripravi celostnega poročila o evropskem izobraževalnem prostoru do leta 2025, vključno s pripravljalnim delom, na podlagi katerega bi se Svet lahko odločil za revizijo ciljev na ravni EU za drugi cikel do leta 2030.

24.

POZIVA Komisijo, naj na podlagi strokovnega mnenja Stalne skupine za kazalnike in merila nadaljuje pripravo predlogov za možne kazalnike ali cilje na ravni EU na področju inkluzije in pravičnosti, učiteljskega poklica ter učenja za trajnostnost ter o tem poroča Svetu.

25.

PRIČAKUJE, da bo Komisija v tesnem sodelovanju s Svetom nadaljevala prizadevanja v skladu s strateškimi prednostnimi nalogami, o katerih se je dogovoril Svet in ki zajemajo izobraževanje in usposabljanje v vseh okvirih, na vseh ravneh in v vseh oblikah.

---

(1)  Dok. COM(2022) 700 final.

1

(2)  UL C 160, 13.4.2022, str. 1.

2

(3)  V skladu s Priporočilom Sveta z dne 26. novembra 2018 o spodbujanju avtomatičnega vzajemnega priznavanja visokošolskih diplom in spričeval višjega sekundarnega izobraževanja ter izidov iz učnih obdobij v tujini (UL C 444, 10.12.2018, str. 1).

3

---

PRILOGA

Politično ozadje

Svet Evropske unije

| 1. | Sklepi Sveta o prizadevanjih za uresničitev vizije evropskega izobraževalnega prostora (UL C 195, 7.6.2018, str. 7) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Priporočilo Sveta z dne 26. novembra 2018 o spodbujanju avtomatičnega vzajemnega priznavanja visokošolskih diplom in spričeval višjega sekundarnega izobraževanja ter izidov iz učnih obdobij v tujini (UL C 444, 10.12.2018, str. 1) |
| --- | --- |

2.

| 3. | Resolucija Sveta o nadaljnjem razvijanju evropskega izobraževalnega prostora za podporo v prihodnost usmerjenih sistemov izobraževanja in usposabljanja (UL C 389, 18.11.2019, str. 1) |
| --- | --- |

3.

| 4. | Resolucija Sveta o izobraževanju in usposabljanju v evropskem semestru: zagotavljanje informiranih razprav o reformah in naložbah (UL C 64, 27.2.2020, str. 1) |
| --- | --- |

4.

| 5. | Resolucija Sveta o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju pri uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora in širše (2021–2030) (UL C 66, 26.2.2021, str. 1) |
| --- | --- |

5.

| 6. | Resolucija Sveta o upravljavski strukturi strateškega okvira za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju pri uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora in širše (2021–2030) (UL C 497, 10.12.2021, str. 1) |
| --- | --- |

6.

| 7. | Priporočilo Sveta z dne 5. aprila 2022 o vzpostavljanju povezav za učinkovito evropsko sodelovanje na področju visokošolskega izobraževanja (UL C 160, 13.4.2022, str. 1) |
| --- | --- |

7.

Evropska komisija

| 8. | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o uresničitvi evropskega izobraževalnega prostora do leta 2025 (COM(2020) 625 final) |
| --- | --- |

8.

| 9. | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o napredku pri uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora (COM(2022) 700 final) |
| --- | --- |

9.

---

| 26.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 185/39 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 185/39

---

SKLEPI SVETA O OGROŽENIH IN RAZSELJENIH UMETNIKIH IN UMETNICAH

(2023/C 185/09)

SVET EVROPSKE UNIJE

OB PRIZNAVANJU

| 1. | pomena ustvarjalnih in kulturnih pravic, kot so zapisane v globalnih (1) in regionalnih (2) instrumentih za človekove pravice, za ohranjanje človekovega dostojanstva, kulturne raznolikosti, pluralizma, demokracije in notranje vrednosti kulture, |
| --- | --- |

1.

| 2. | dela mednarodnih organizacij na področju svobode umetniškega izražanja, kot sta Unesco – s konvencijo iz leta 2005, ki priznava potrebo po sprejetju ukrepov za zaščito raznolikosti kulturnih izrazov, zlasti kadar jim grozi izumrtje ali velike spremembe (3) – in Svet Evrope (4), zlasti v zvezi z njegovim manifestom o svobodi izražanja umetnosti in kulture v digitalni dobi, |
| --- | --- |

2.

| 3. | sklepov Evropskega sveta z dne 15. decembra 2022 in 9. februarja 2023, v katerih je ponovno odločno obsodil vojno agresijo Rusije v Ukrajini, ponovno potrdil, da Unija v celoti podpira neodvisnost, suverenost in ozemeljsko nedotakljivost Ukrajine znotraj njenih mednarodno priznanih meja (5), ter ponovno poudaril odločenost za okrepitev podpore razseljenim osebam (6), |
| --- | --- |

3.

| 4. | resolucije Evropskega parlamenta o solidarnosti z Ukrajino na področju kulture, v kateri je izražena iskrena solidarnost z umetniki (7), saj bosta imeli umetnost in kultura temeljno vlogo pri oživitvi in obnovi Ukrajine, zlasti pa pozdravlja delovanje ukrajinskih umetnikov in ustvarjalcev, ki so se z izvajanjem svoje umetnosti uprli ruski invaziji (8), |
| --- | --- |

4.

| 5. | delovnega načrta EU za kulturo za obdobje 2023–2026 (9), ki vsebuje več ukrepov (10) v zvezi z ogroženimi (11) in razseljenimi umetniki. |
| --- | --- |

5.

OB UPOŠTEVANJU NASLEDNJEGA

| 6. | umetniki in umetnice po vsem svetu imajo pomembno vlogo v življenju, razvoju in odpornosti družbe in posameznikov ter bi morali imeti možnost, da jo opravljajo ob ohranitvi svoje ustvarjalnosti in svobode izražanja, |
| --- | --- |

6.

| 7. | umetnikom in umetnicam bi bilo zato treba v skladu z veljavnimi predpisi ponuditi zaščito pred grožnjami in kršitvami vseh vrst in oblik, ki so jim izpostavljeni zaradi svojega umetniškega dela, |
| --- | --- |

7.

| 8. | vojna agresija Rusije v Ukrajini je tudi napad na kulturno identiteto Ukrajine, kulturna razsežnost pa ima pomembno vlogo pri različnih oblikah podpore Ukrajini. |
| --- | --- |

8.

POUDARJAJOČ

| 9. | pogum in odločnost vseh umetnikov, zlasti umetnic, ki prek kulture povzdigujejo glas za pravične in miroljubne družbe, svobodo in demokracijo ter obsojajo vojno, preganjanje in nestrpnost, |
| --- | --- |

9.

| 10. | zgodovinsko in današnjo pomembno vlogo izgnanih umetnikov in umetnic pri zavzemanju za mir, medsebojno razumevanje, svobodo, demokracijo in kulturno raznolikost ter pomen, da se ogroženim in razseljenim umetnikom in umetnicam omogoči, da nadaljujejo svoje umetniško delo in še naprej pričajo o aktualnih dogodkih, |
| --- | --- |

10.

| 11. | da umetniki in umetnice ne morejo več varno nadaljevati svojega umetniškega dela v državah po vsem svetu, kjer so demokratične vrednote zatirane ali prepovedane, vključno z ruskimi in beloruskimi umetniki in umetnicami, ki so kritični do režima in so zato še posebej izpostavljeni grožnjam in preganjanju, |
| --- | --- |

11.

| 12. | da je vojna agresija Rusije v Ukrajini povzročila obsežno razseljevanje ukrajinskih državljanov in državljank ter humanitarno krizo v obsegu, ki ga v Evropi po drugi svetovni vojni ni bilo, kar je imelo ogromne posledice, tudi za umetnike in umetnice ter njihovo svobodo izražanja, ter ponovno potrdilo potrebo po pripravljenosti v Evropi, da prek ustreznih institucionalnih in pravnih okvirov kratkoročno in dolgoročno podpre ogrožene in razseljene umetnike in umetnic. |
| --- | --- |

12.

POZDRAVLJA

| 13. | ukrepe, ki so jih sprejele EU in njene države članice za zagotovitev varnega zatočišča (12) umetnikom in umetnicam, vključno s študenti in študentkami umetnosti ter neodvisnimi novinarji in novinarkami (13), ki bežijo pred vojno agresijo Rusije v Ukrajini, ter pobude, sprejete v okviru programa Ustvarjalna Evropa (14) za podporo ukrajinskim umetnikom, ki jih je prizadela vojna, in program Erasmus+ za podporo ukrajinskim študentom in študentkam umetnosti. |
| --- | --- |

13.

POZIVA DRŽAVE ČLANICE, NAJ NA USTREZNIH RAVNEH IN PREK USTREZNIH INSTITUCIONALNIH IN PRAVNIH OKVIROV:

| 14. | razmislijo o sprejetju dodatnih ukrepov za povečanje zmogljivosti za nudenje varnih zatočišč in t. i. mest zatočišč (15) ogroženim in razseljenim umetnikom in umetnicam iz različnih delov sveta ter prispevajo k mreženju takih umetnikov, |
| --- | --- |

14.

| 15. | po potrebi razmislijo o prilagoditvi rednih umetniških prebivališč v prebivališča v nujnih primerih, ob upoštevanju potreb ogroženih in razseljenih umetnikov in umetnic, vključno s tistimi, ki izhajajo iz vojne agresije Rusije v Ukrajini, |
| --- | --- |

15.

| 16. | razmislijo o uporabi dolgoročnega in celostnega pristopa pri sprejemanju ogroženih in razseljenih umetnikov in umetnic ter njihovih družin, ki bi dopolnjeval nujno potrebo po varnem zatočišču z možnostmi, da postanejo del lokalne skupnosti in kulturnega življenja ter ostanejo umetniško aktivni in slišni, ter spodbujajo učenje jezika države gostiteljice. |
| --- | --- |

16.

POZIVA DRŽAVE ČLANICE, EVROPSKO KOMISIJO IN VISOKEGA PREDSTAVNIKA UNIJE ZA ZUNANJE ZADEVE IN VARNOSTNO POLITIKO (16), NAJ NA SVOJIH PODROČJIH PRISTOJNOSTI IN NA USTREZNIH RAVNEH:

| 17. | vzdržujejo dialog z ukrajinskimi partnerji o tem, kako še naprej podpirati ukrajinski kulturni in ustvarjalni sektor ter spodbujajo promocijo ukrajinske kulture v EU s sodelovanjem ukrajinskih umetnikov in umetnic, vključno z ogroženimi in razseljenimi umetniki in umetnicami, ter kulturnih organizacij, pri tem pa v celoti spoštujejo avtonomijo in raznolikost kulturnega sektorja, |
| --- | --- |

17.

| 18. | prek vseh ustreznih kanalov sprejmejo ukrepe za ohranjanje in zaščito umetniške svobode in pravic umetnikov po vsem svetu, vključno s pravico do ustvarjanja brez cenzure ali ustrahovanja, |
| --- | --- |

18.

| 19. | še naprej podpirajo ogrožene in razseljene umetnike in umetnice v EU zaradi učinkov represivnih režimov ali vojne ali nasprotovanju represivnim režimom ali vojni, zlasti vojne agresije Rusije v Ukrajini, |
| --- | --- |

19.

| 20. | naj se pred rednimi poročili Unescovi konvenciji iz leta 2005 (17) posvetujejo z akterji, dejavnimi pri zagotavljanju varnih zatočišč za ogrožene in razseljene umetnike in umetnice, in po potrebi v ta poročila vključijo vprašanje varnih zatočišč za ogrožene in razseljene umetnike in umetnice. |
| --- | --- |

20.

POZIVA EVROPSKO KOMISIJO TER VISOKEGA PREDSTAVNIKA UNIJE ZA ZUNANJE ZADEVE IN VARNOSTNO POLITIKO, NAJ:

| 21. | data na voljo celovit pregled s posodobljenimi informacijami o pomoči EU in dvostranski pomoči držav članic Ukrajini na področju kulture in ustvarjalnih sektorjev, vključno z ogroženimi in razseljenimi ukrajinskimi umetniki in umetnicami, |
| --- | --- |

21.

| 22. | prispevata k mreženju in izmenjavi informacij, najboljših praks in izkušenj med državami članicami in nedržavnimi akterji, ki podpirajo ogrožene in razseljene umetnike in umetnice, |
| --- | --- |

22.

| 23. | podpirata medsektorsko transnacionalno sodelovanje na področju umetniške svobode, vključno s podpiranjem ukrepov za ogrožene in razseljene umetnike in umetnice, ob upoštevanju izkušenj iz poziva programa Ustvarjalna Evropa k podpori ukrajinskim razseljenim osebam ter ukrajinskemu kulturnemu in ustvarjalnemu sektorju. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  Med drugim člen 27 Splošne deklaracije človekovih pravic, ki v letu 2023 obeležuje svojo 75. obletnico, ali člen 15 Mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah.

(2)  Med drugim Listina Evropske unije o temeljnih pravicah.

(3)  Konvencija Unesca iz leta 2005 o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov.

(4)  Svet Evrope je na podlagi Evropske konvencije o človekovih pravicah (EKČP) npr. objavil poročilo o umetniški svobodi in manifest o svobodi izražanja umetnosti in kulture v digitalni dobi, v katerem je med drugim navedeno, da omejevanje svobode izražanja in umetniške svobode vpliva na celotno družbo, s čimer jo prikrajša za pluralizem in vitalnost demokratičnega procesa.

(5)  EUCO 34/22.

(6)  EUCO 1/23.

(7)  Za opredelitev pojma „umetniki in umetnice“ glej Prilogo II.

(8)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2022 o solidarnosti z Ukrajino na področju kulture in skupnem mehanizmu za odzivanje na izredne razmere za okrevanje kulturnega sektorja v Evropi (2022/2759(RSP)).

(9)  Resolucija Sveta o delovnem načrtu EU za kulturo za obdobje 2023–2026 (UL C 466, 7.12.2022, str. 1).

(10)  Tj. o umetniški svobodi, ohranjanju kulturne dediščine in krepitvi vloge lokalnega kulturnega in ustvarjalnega sektorja v Ukrajini ter vlogi kulture in kulturnih delavcev pri promociji in zaščiti demokracije in človekovih pravic v nestabilnih razmerah.

(11)  Za opredelitev pojma „ogroženi umetniki in umetnice“ glej Prilogo II.

(12)  Za opredelitev pojma „varno zatočišče“ glej Prilogo II.

(13)  Glej na primer sklepe Sveta (2022/C 245/04) o zaščiti in varnosti novinarjev in drugih medijskih delavcev, na primer poziv državam članicam in Komisiji, naj podprejo neodvisne in izgnane novinarje in medijske delavce, zlasti iz držav, kot so Ukrajina, Belorusija in Ruska federacija.

(14)  Evropska komisija, Podpora ukrajinskim umetnikom, delavcem in organizacijam v kulturnem in ustvarjalnem sektorju.

(15)  Za opredelitev pojma „mesta zatočišča“ glej Prilogo II.

(16)  Ob upoštevanju načela subsidiarnosti iz člena 5 PEU.

(17)  Konvencija Unesca iz leta 2005 o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov, člen 9.

---

PRILOGA I

Referenčni dokumenti

| — | Listina Evropske unije o temeljnih pravicah (2000/C 364/01) |
| --- | --- |

—

Listina Evropske unije o temeljnih pravicah (2000/C 364/01)

| — | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o akcijskem načrtu za evropsko demokracijo (COM/2020/790 final) |
| --- | --- |

—

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o akcijskem načrtu za evropsko demokracijo (COM/2020/790 final)

| — | Konvencija o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin. Zbirka pogodb Sveta Evrope 005, Svet Evrope, 1950 |
| --- | --- |

—

Konvencija o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin. Zbirka pogodb Sveta Evrope 005, Svet Evrope, 1950

| — | Sklepi Sveta o zaščiti in varnosti novinarjev in drugih medijskih delavcev, UL C 245, 28.6.2022, str. 5 |
| --- | --- |

—

Sklepi Sveta o zaščiti in varnosti novinarjev in drugih medijskih delavcev, UL C 245, 28.6.2022, str. 5

| — | Resolucija Sveta o delovnem načrtu EU za kulturo za obdobje 2023–2026, UL C 466, 7.12.2022, str. 1 |
| --- | --- |

—

Resolucija Sveta o delovnem načrtu EU za kulturo za obdobje 2023–2026, UL C 466, 7.12.2022, str. 1

| — | Izjava konference ministrov in ministric za kulturo Sveta Evrope „Ustvarjanje naše prihodnosti: ustvarjalnost in kulturna dediščina kot strateška vira za raznoliko in demokratično Evropo, 1. april 2022 |
| --- | --- |

—

Izjava konference ministrov in ministric za kulturo Sveta Evrope „Ustvarjanje naše prihodnosti: ustvarjalnost in kulturna dediščina kot strateška vira za raznoliko in demokratično Evropo, 1. april 2022

| — | Izjava evropskih ministrov in ministric, pristojnih za kulturo, avdiovizualni sektor in medije, ki so se sestali v Angersu, izdaja 2022 |
| --- | --- |

—

Izjava evropskih ministrov in ministric, pristojnih za kulturo, avdiovizualni sektor in medije, ki so se sestali v Angersu, izdaja 2022

| — | Evropska komisija, EU podpira Ukrajino prek kulture, izdaja 2022 |
| --- | --- |

—

Evropska komisija, EU podpira Ukrajino prek kulture, izdaja 2022

| — | Sklepi Evropskega sveta z dne 15. decembra 2022, EUCO 34/22 |
| --- | --- |

—

Sklepi Evropskega sveta z dne 15. decembra 2022, EUCO 34/22

| — | Sklepi Evropskega sveta z dne 9. februarja 2023, EUCO 1/23 |
| --- | --- |

—

Sklepi Evropskega sveta z dne 9. februarja 2023, EUCO 1/23

| — | Sklepi Evropskega sveta z dne 23. marca 2023, EUCO 4/23 |
| --- | --- |

—

Sklepi Evropskega sveta z dne 23. marca 2023, EUCO 4/23

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2022 o solidarnosti z Ukrajino na področju kulture in skupnem mehanizmu za odzivanje na izredne razmere za okrevanje kulturnega sektorja v Evropi (2022/2759(RSP)) |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 20. oktobra 2022 o solidarnosti z Ukrajino na področju kulture in skupnem mehanizmu za odzivanje na izredne razmere za okrevanje kulturnega sektorja v Evropi (2022/2759(RSP))

| — | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2022 o izvajanju nove agende za kulturo in strategije EU za mednarodne kulturne povezave (2022/2047(INI)) |
| --- | --- |

—

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 14. decembra 2022 o izvajanju nove agende za kulturo in strategije EU za mednarodne kulturne povezave (2022/2047(INI))

| — | International Cities of Refuge Network (Mednarodna mreža mest zatočišč), ICORN, What is ICORN, izdaja 2023. Povezava: https://icorn.org/what-icorn (obiskano 20. marca 2023) |
| --- | --- |

—

International Cities of Refuge Network (Mednarodna mreža mest zatočišč), ICORN, What is ICORN, izdaja 2023. Povezava: https://icorn.org/what-icorn (obiskano 20. marca 2023)

| — | OECD, Policy Responses on the Impacts of the War in Ukraine (Odzivi politike v zvezi z učinki vojne v Ukrajini), izdaja 2022 |
| --- | --- |

—

OECD, Policy Responses on the Impacts of the War in Ukraine (Odzivi politike v zvezi z učinki vojne v Ukrajini), izdaja 2022

| — | Uredba (EU) 2021/818 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2021 o vzpostavitvi programa Ustvarjalna Evropa (2021–2027) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1295/2013 (UL L 189, 28.5.2021, str. 34) |
| --- | --- |

—

Uredba (EU) 2021/818 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2021 o vzpostavitvi programa Ustvarjalna Evropa (2021–2027) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1295/2013 (UL L 189, 28.5.2021, str. 34)

| — | Usmerjevalni odbor za kulturo, dediščino in krajino (CDCPP), Jaroslav Andel, Giuliana De Francesco, Kata Krasznahorkai, Mary Ann DeVlieg, Sara Whyatt, ob podpori Levana Kharatishvilija, Manifesto on the Freedom of Expression of Arts and Culture in the Digital Era (Manifest o svobodi izražanja umetnosti in kulture v digitalni dobi), izdaja 2020 |
| --- | --- |

—

Usmerjevalni odbor za kulturo, dediščino in krajino (CDCPP), Jaroslav Andel, Giuliana De Francesco, Kata Krasznahorkai, Mary Ann DeVlieg, Sara Whyatt, ob podpori Levana Kharatishvilija, Manifesto on the Freedom of Expression of Arts and Culture in the Digital Era (Manifest o svobodi izražanja umetnosti in kulture v digitalni dobi), izdaja 2020

| — | Usmerjevalni odbor za kulturo, dediščino in krajino (CDCPP), Free to Create: Artistic Freedom in Europe – Council of Europe Report on The Freedom of Artistic Expression(Umetniška svoboda v Evropi – Poročilo Sveta Evrope o svobodi umetniškega izražanja), izdaja 2023 |
| --- | --- |

—

Usmerjevalni odbor za kulturo, dediščino in krajino (CDCPP), Free to Create: Artistic Freedom in Europe – Council of Europe Report on The Freedom of Artistic Expression(Umetniška svoboda v Evropi – Poročilo Sveta Evrope o svobodi umetniškega izražanja), izdaja 2023

| — | UNESCO, Konvencija iz leta 2005 o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov, izdaja 2015 |
| --- | --- |

—

UNESCO, Konvencija iz leta 2005 o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov, izdaja 2015

| — | UNHCR, Stanje glede ukrajinskih beguncev, podatki posodobljeni decembra 2022 |
| --- | --- |

—

UNHCR, Stanje glede ukrajinskih beguncev, podatki posodobljeni decembra 2022

| — | Generalna skupščina Združenih narodov, Mednarodni pakt o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, A/RES/2200, 1966 |
| --- | --- |

—

Generalna skupščina Združenih narodov, Mednarodni pakt o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, A/RES/2200, 1966

| — | Generalna skupščina Združenih narodov, Splošna deklaracija človekovih pravic Resolucija generalne skupščine 217 A(III), 1948 |
| --- | --- |

—

Generalna skupščina Združenih narodov, Splošna deklaracija človekovih pravic Resolucija generalne skupščine 217 A(III), 1948

---

PRILOGA II

Opredelitev pojmov

V teh sklepih Sveta se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

umetnik in umetnica: opredelitev pojma „umetnik in umetnica“ je treba razumeti široko, vključno z vsemi delavci v kulturnih in ustvarjalnih sektorjih, kot so opredeljeni v členu 2 Uredbe (EU) 2021/818 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2021 o vzpostavitvi programa Ustvarjalna Evropa (2021–2027) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1295/2013.

varno zatočišče: „varno zatočišče“ je opredeljeno kot priložnost za umetnike in umetnice, ki so ogroženi v domovini, da dobijo zaščito in, če tako želijo, ostanejo umetniško aktivni za omejeno obdobje na drugem kraju.

ogroženi umetniki in umetnice: umetniki in umetnice, ki jim grozijo oboroženi spopadi, preganjanje ali zatiranje.

Prebivališče v nujnih primerih: kraj za začasno premestitev ogroženega umetnika ali umetnice, kjer je zagotovljena nastanitev in priložnost za nadaljevanje dela na varnem mestu. Prebivališče v nujnih primerih se lahko oblikuje z že obstoječimi programi umetniškega bivanja ali z ustvarjanjem novih umetniških prebivališč za poseben namen podpore razseljenim umetnikom in umetnicam, ki bežijo pred oboroženimi spopadi.

mesta zatočišča: po podatkih Mednarodne mreže mest zatočišč (ICORN) so „mesta zatočišča“ mesta ali regije, ki nudijo zatočišče ogroženim pisateljem in umetnikom, spodbujajo svobodo izražanja, zagovarjajo demokratične vrednote in krepijo mednarodno solidarnost. Mesta, ki so člani mreže ICORN, nudijo dolgoročno, vendar začasno zatočišče tistim, ki so ogroženi neposredno zaradi svojih ustvarjalnih dejavnosti (1).

---

(1)  Mednarodna mreža mest zatočišč.

---

| 26.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 185/44 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 185/44

---

Sklepi Sveta o nadaljnjih ukrepih za uresničitev avtomatičnega vzajemnega priznavanja kvalifikacij v izobraževanju in usposabljanju

(2023/C 185/10)

SVET EVROPSKE UNIJE

PONOVNO POTRJUJE svojo trdno politično zavezanost, da si bo prizadeval, da bo evropski izobraževalni prostor do leta 2025 postal resničnost, in SPOMINJA na politično podlago iz priloge.

POUDARJA naslednje:

1.

Konvencija iz leta 1997 o priznavanju visokošolskih kvalifikacij v evropski regiji (Lizbonska konvencija o priznavanju) in z njo povezana besedila, ki sta jih pripravila Svet Evrope in Unesco, zagotavljajo pravni okvir za priznavanje visokošolskih kvalifikacij in kvalifikacij višjega sekundarnega izobraževanja in usposabljanja, ki omogočajo dostop do visokošolskega izobraževanja. Na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja so se države članice zavezale københavnskemu procesu za okrepljeno sodelovanje, ki spodbuja vzajemno zaupanje, preglednost in priznavanje kvalifikacij in kompetenc.

2.

| — | sprejmejo potrebne ukrepe za uvedbo avtomatičnega vzajemnega priznavanja visokošolskih kvalifikacij in izidov iz učnih obdobij v tujini na visokošolski ravni izobraževanja; |
| --- | --- |

—

sprejmejo potrebne ukrepe za uvedbo avtomatičnega vzajemnega priznavanja visokošolskih kvalifikacij in izidov iz učnih obdobij v tujini na visokošolski ravni izobraževanja;

| — | dosežejo bistven napredek pri zagotavljanju avtomatičnega vzajemnega priznavanja kvalifikacij višjega sekundarnega izobraževanja in usposabljanja, ki omogočajo dostop do visokošolskega izobraževanja, ter izidov iz učnih obdobij v tujini na ravni višjega sekundarnega izobraževanja in usposabljanja. |
| --- | --- |

—

dosežejo bistven napredek pri zagotavljanju avtomatičnega vzajemnega priznavanja kvalifikacij višjega sekundarnega izobraževanja in usposabljanja, ki omogočajo dostop do visokošolskega izobraževanja, ter izidov iz učnih obdobij v tujini na ravni višjega sekundarnega izobraževanja in usposabljanja.

3.

Pojma „avtomatično vzajemno priznavanje kvalifikacije“ in „ izidi iz učnega obdobja v tujini“ na visokošolski ravni ter na ravni višjega sekundarnega izobraževanja in usposabljanja sta opredeljena v prilogi k priporočilu iz leta 2018 in ta opredelitev v celoti velja tudi za te sklepe Sveta.

PRIZNAVA naslednje:

1.

Pravega evropskega izobraževalnega prostora ni mogoče vzpostaviti brez zavedanja, da je avtomatično vzajemno priznavanje kvalifikacij in izidov iz učnih obdobij v tujini eden od temeljnih gradnikov za spodbujanje učne mobilnosti. Priznavanje, ki ni avtomatično, lahko vključuje upravna bremena za institucije, izvajalce izobraževanja in usposabljanja ter dijake in študente, kar vpliva na enak dostop do enakovrednega in kakovostnega izobraževanja in usposabljanja skozi vse življenje ter zmanjšuje možnosti za mobilnost in pridobivanje prečnih spretnosti in kompetenc, potrebnih za osebnostni, državljanski in poklicni razvoj, pa tudi za boljšo zaposljivost. Da bi Evropska unija ohranila in povečala svoje konkurenčne prednosti, je nujno, da se izkoristi celoten potencial evropskega izobraževalnega prostora, tako da bodo lahko dijaki in študenti kar najbolje izkoristili vse priložnosti za izobraževanje in usposabljanje, ki so na voljo v EU.

2.

Ukrepi za izboljšanje preglednosti in posledično povečanje zaupanja so ključni za spodbuditev avtomatičnega vzajemnega priznavanja kvalifikacij in izidov iz učnih obdobij v tujini na ravni visokošolskega izobraževanja ter višjega sekundarnega izobraževanja in usposabljanja (tako splošnega izobraževanja kot poklicnega izobraževanja in usposabljanja). Uspešna uvedba avtomatičnega vzajemnega priznavanja je odvisna od hitrejšega doseganja, pa tudi ohranjanja že doseženega napredka v evropskem izobraževalnem prostoru in evropskem visokošolskem prostoru pri zagotavljanju večje preglednosti in zaupanja.

3.

Države članice in Evropska komisija so skupaj uspešno pripravile sklop instrumentov, v okviru bolonjskega procesa pa so bili sprejeti pomembni ukrepi, tako da je bila državam članicam zagotovljena zbirka orodij, s katerimi lahko avtomatično vzajemno priznavanje uvedejo kot praktično možnost v visokošolsko izobraževanje. Med temi orodji so standardi in smernice za zagotavljanje kakovosti v evropskem visokošolskem prostoru (ESG), priloga k diplomi, evropski register za zagotavljanje kakovosti v visokem šolstvu (EQAR), triciklični sistem visokošolskega izobraževanja ter evropski sistem prenašanja in zbiranja kreditnih točk (ECTS).

4.

Pomembni ukrepi so bili sprejeti tudi na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja, med drugim v okviru københavnskega procesa, predvsem pa prek evropskega referenčnega okvira za zagotavljanje kakovosti poklicnega izobraževanja in usposabljanja (EQAVET).

5.

Mreža nacionalnih informacijskih centrov za priznavanje visokošolskih diplom (NARIC) ima osrednjo vlogo pri uvajanju avtomatičnega vzajemnega priznavanja kvalifikacij v Evropi, zlasti v visokošolskem izobraževanju, saj so centri NARIC pomemben vir znanja, informacij in dobrih praks za vse akterje, ki se ukvarjajo z avtomatičnim vzajemnim priznavanjem.

6.

Z dvostranskimi, večstranskimi in regionalnimi sporazumi o avtomatičnem vzajemnem priznavanju v EU je mogoče povečati zaupanje in preglednost, podpreti avtomatično vzajemno priznavanje in dati navdih za širše evropsko sodelovanje z namenom uresničevanja priporočila iz leta 2018.

POZDRAVLJA poročilo Komisije Svetu o izvajanju Priporočila Sveta o spodbujanju avtomatičnega vzajemnega priznavanja visokošolskih diplom in spričeval višjega sekundarnega izobraževanja ter izidov iz učnih obdobij v tujini z dne 23. februarja 2023 (2) ter UGOTAVLJA zlasti naslednje:

2

1.

Kljub temu da avtomatično priznavanje ne pomeni avtomatičnega vpisa v nadaljnji študij, še vedno obstajajo izzivi, povezani z razlikovanjem med upravičenostjo do prijave na nadaljnje izobraževanje (tj. priznavanje) in vpisom v specifičen študijski program. V poročilu Komisije je poleg tega navedeno, da je na institucionalni ravni več razlogov za te izzive, vključno s pogostim napačnim razumevanjem koncepta avtomatičnega vzajemnega priznavanja ter pogostega združevanja postopkov priznavanja in vpisnih postopkov, zaradi česar včasih prihaja do nedoslednosti pri odločanju. Posledica nedoslednih pristopov k avtomatičnemu vzajemnemu priznavanju so lahko različni in kompleksni procesi, ki lahko otežujejo nemoteno, pošteno in pregledno avtomatično priznavanje kvalifikacij.

2.

Smernice nacionalnih organov ter sistematično zagotavljanje usposabljanja in informacij še vedno niso splošno razširjeni, deloma zato, ker se za uvajanje avtomatičnega vzajemnega priznavanja in podpiranje centrov NARIC namenjajo le omejena nacionalna sredstva. Poleg tega poročilo Komisije nakazuje, da je sistematično spremljanje praks priznavanja v izobraževanju in usposabljanju premalo razvito.

3.

Avtomatično vzajemno priznavanje je še naprej bolj razvito v visokošolskem izobraževanju kot na ravni višjega sekundarnega izobraževanja in usposabljanja, tudi poklicnega, zlasti zaradi okvira, ki ga zagotavljajo bolonjska orodja. Vendar se ta orodja ne uporabljajo enakomerno, kot na primer pri uporabi informacij, ki jih dajejo agencije za zagotavljanje kakovosti, vpisane v EQAR, in uporabi priloge k diplomi, tudi prek platforme Europass.

4.

Težave so še vedno pri doseganju avtomatičnega vzajemnega priznavanja za visokošolske študente po učnem obdobju v tujini, delno zaradi nezadostnih informacij in omejene uporabe navodil za uporabnike ECTS iz leta 2015. Dodatne zaplete povzročajo tudi upravne ovire in različno dojemanje kakovosti na ravni fakultet. Čeprav so se visokošolske ustanove v okviru programa Erasmus+ zavezale, da bodo v celoti in avtomatično priznavale kreditne točke, pridobljene v obdobju mobilnosti, priznavanje še zdaleč ni pravilo.

5.

Izzivi še vedno obstajajo tudi glede tega, ali priznanje kvalifikacij višjega sekundarnega izobraževanja in usposabljanja, tudi poklicnega, ki omogoča dostop do visokošolskega izobraževanja v državi članici, v kateri je bilo pridobljeno, omogoča tudi dostop do visokošolskega izobraževanja v drugi državi članici. Za to je več razlogov, med drugim raznolikost praks in udeleženih akterjev ter omejena uporaba razpoložljivih orodij.

6.

Prav tako je še naprej premalo razvito tudi avtomatično vzajemno priznavanje izidov iz učnega obdobja v tujini za dijake v višjem sekundarnem izobraževanju in usposabljanju, tudi poklicnem. Raznolikost sistemov izobraževanja in usposabljanja v EU je prednost, vendar lahko v tem kontekstu predstavlja tudi izziv. Priznavanje izidov iz učnih obdobij v tujini je kompleksno vprašanje, na primer zaradi te raznolikosti, variacij v postopkih priznavanja ter neobstoja skupnih okvirov na ustrezni ravni v državah članicah.

SE STRINJA z naslednjim:

1.

Kljub doseženemu napredku je učna mobilnost v EU še vedno otežena zaradi nezadostnega avtomatičnega vzajemnega priznavanja kvalifikacij in izidov iz učnih obdobij v tujini.

2.

Še vedno je veliko elana za vzpostavitev trdnih temeljev za avtomatično vzajemno priznavanje v EU na podlagi zaupanja. Avtomatično vzajemno priznavanje veča privlačnost evropske učne mobilnosti, krepi ustanove za izobraževanje in usposabljanje ter spodbuja njihovo internacionalizacijo. Prav tako izboljšuje izobraževanje in usposabljanje, omogoča pridobivanje prečnih spretnosti in zagotavlja boljše možnosti na trgu dela. Učna obdobja v tujini so lahko za mlade pozitivna izkušnja, ki spremeni življenje, ter lahko spodbudijo nadaljnjo mobilnost pozneje v življenju. Prispevajo lahko k razvoju ključnih kompetenc, kot so večjezičnost, državljanske kompetence in kulturna zavest.

3.

Vsi zadevni akterji si morajo bolj prizadevati, da bi izpolnili priporočilo iz leta 2018 in do leta 2025 sprejeli vse potrebne ukrepe. Najpomembneje pa je, da je avtomatično vzajemno priznavanje odvisno od sodelovanja držav članic pri krepitvi vzajemnega zaupanja in izboljševanju transparentnosti.

4.

Vzpostavljanje in ohranjanje vzajemnega zaupanja in preglednosti, da bi tako spodbudili avtomatično vzajemno priznavanje, je nujno za zagotovitev, da bodo gradniki evropskega izobraževalnega prostora, pa tudi EU kot globalne akterke na področju izobraževanja in usposabljanja, primerni za prihodnost. Pobude na področju evropskega izobraževalnega prostora, kot je pobuda Evropske univerze, so lahko pomembna gonila za avtomatično vzajemno priznavanje, zanje pa je potrebna celostna perspektiva.

5.

Ključni element za zagotovitev avtomatičnega vzajemnega priznavanja sta zaupanje in preglednost med sistemi izobraževanja in usposabljanja. Zato si je treba na vseh ravneh odločanja bolj prizadevati, da bo za avtomatično vzajemno priznavanje vzpostavljena kultura zaupanja in transparentnosti, pri tem pa je treba ustrezno upoštevati subsidiarnost. Zagotavljanje kakovosti ima pomembno vlogo pri hitrejšem vzpostavljanju zaupanja, saj izpostavlja metode in izboljšuje preglednost. Za postopke priznavanja, ki temeljijo na zaupanju, je zato temeljno, da se nadaljuje pomembno delo, ki je že bilo opravljeno v okviru bolonjskega procesa in EU, tudi københavnskega procesa. Pri zagotavljanju preglednosti se lahko izkaže, da so za posameznike ter za krepitev zaupanja v sistem priznavanja pomembne jasne utemeljitve negativnih odločitev glede priznavanja, pa tudi možnost pritožbe nanje v sistemih posameznih držav članic.

6.

Pri izboljševanju preglednosti in avtomatizaciji postopkov priznavanja na splošno imajo ključno vlogo orodja in pobude EU. Med njimi sta program Erasmus+ in evropsko ogrodje kvalifikacij (EOK), ki pomaga pri izboljševanju preglednosti, primerljivosti in prenosljivosti kvalifikacij. Zato je pomembno, da se nacionalni okviri kvalifikacij redno posodabljajo skladno z EOK.

7.

Treba se je osredotočiti na procese digitalizacije in uporabo digitalnih orodij (3), ki omogočajo lažje preverjanje verodostojnosti kvalifikacij in hkrati učinkovito preprečevanje goljufij, ter na orodja, razvita v okviru programa Erasmus+. Ta orodja lahko skupaj s prilogami k diplomi in podatkovno zbirko Q-Entry prispevajo dodano vrednost z zmanjšanjem stroškov in upravnega bremena.

8.

Poleg tega, da se razpoložljiva orodja v celoti izkoriščajo, je bistveno, da se spodbuja, ohranja in še naprej ustvarja zaupanje med osebjem, vključenim v postopek odločanja, ki mu je treba zagotoviti tudi ustrezno usposabljanje, da bo imelo potrebno znanje in razumevanje ustreznih orodij in okvirov za priznavanje ter spretnosti za njihovo ustrezno uporabo. Glede na to, da se odločitve pogosto sprejemajo na institucionalni ali lokalni ravni, ima lahko razvoj odnosov med učitelji, mentorji, dijaki in študenti, vodji in administratorji ključno vlogo pri zagotavljanju praktične izvedljivosti avtomatičnega vzajemnega priznavanja. Omogočanje posamične udeležbe v projektih transnacionalnega sodelovanja in mobilnosti za deležnike, kot so učitelji, mentorji in vodje, ima lahko pozitivno vlogo pri spodbujanju avtomatičnega vzajemnega priznavanja.

9.

Avtonomija visokošolskih ustanov ter izvajalcev višjega sekundarnega izobraževanja in usposabljanja glede na nacionalni okvir je bistvena za oblikovanje uspešnega evropskega izobraževalnega prostora. Hkrati bi z usklajenimi nacionalnimi pristopi k avtomatičnemu vzajemnemu priznavanju v skladu s priporočilom iz leta 2018 in spremljanjem priznavanja na nacionalni ravni zmanjšali zapletenost in nepotrebne razlike v pristopih. Tako bi lahko izboljšali predvidljivost ter hkrati zmanjšali upravno in finančno breme za organe ter dijake in študente. Pri teh prizadevanjih, vključno z usposabljanjem, zagotavljanjem informacij, spremljanjem in pripravo nacionalnih smernic, ima lahko ključno vlogo sodelovanje vseh ustreznih akterjev, kot so visokošolske ustanove, centri NARIC, agencije za zagotavljanje kakovosti in nacionalne koordinacijske točke EOK. V tem smislu ima lahko vzajemno učenje pomembno vlogo pri širjenju najboljših praks v visokošolskem izobraževanju ter višjem sekundarnem izobraževanju in usposabljanju, kar bi prispevalo k bolj usklajenim nacionalnim pristopom v državah članicah.

10.

Delo v zvezi z izvajanjem priporočila lahko spodbudi in olajša napredek pri priznavanju kvalifikacij, pridobljenih zunaj EU, v skladu z nacionalnimi okoliščinami. V skladu z orodji in okvirom bolonjskega procesa in EU bi bilo treba v celoti izkoristiti Globalno konvencijo Unesca o priznavanju visokošolskih kvalifikacij, saj prispeva k lažji mednarodni mobilnosti študentov, postavlja razvoj vprašanj priznavanja v svetovni kontekst in tako sprošča potencial za internacionalizacijo evropskega visokošolskega izobraževanja.

POZIVA DRŽAVE ČLANICE, naj ob ustreznem upoštevanju institucionalne avtonomije in akademske svobode ter v skladu z nacionalnimi okoliščinami in zakonodajo:

1.

združijo in okrepijo prizadevanja za dosego avtomatičnega vzajemnega priznavanja kvalifikacij in učnih obdobij v tujini v svojih sistemih izobraževanja in usposabljanja v skladu s priporočilom Sveta iz leta 2018;

2.

sprejmejo nazor, da se kvalifikacija, ki omogoča dostop do visokošolskega izobraževanja na določeni ravni v državi članici, v kateri je bila podeljena, avtomatično prizna kot upravičenost za dostop do visokošolskega izobraževanja na isti ravni v drugi državi članici, ne da bi to posegalo v pravico visokošolske ustanove, da za nekatere programe določi posebne vpisne pogoje, s čimer bo državljanom omogočena mobilnost po vsej EU;

3.

podpirajo visokošolske ustanove pri uporabi avtomatičnega vzajemnega priznavanja, kot je opredeljeno v priporočilu Sveta iz leta 2018, vključno z zagotavljanjem jasnih smernic in ustreznega usposabljanja. Če so za avtomatično vzajemno priznavanje odgovorne visokošolske ustanove, naj jih podpirajo pri izvajanju usklajenih nacionalnih pristopov;

4.

poskrbijo, da zunanje zagotavljanje kakovosti v visokošolskem izobraževanju izvajajo neodvisne agencije za zagotavljanje kakovosti, vpisane v EQAR, ki delujejo v skladu z evropskimi standardi in smernicami (ESG), da se spodbudi transparentnost in s tem okrepi medsebojno zaupanje v avtomatično vzajemno priznavanje;

5.

se v okviru višjega sekundarnega izobraževanja in usposabljanja, tudi poklicnega, osredotočajo na učne izide in še naprej razvijajo obstoječe instrumente za zagotavljanje kakovosti v skladu z EQAVET, da se omogoči avtomatično vzajemno priznavanje kvalifikacij in izidov iz učnih obdobij v tujini;

6.

spodbujajo sinergije znotraj evropskega visokošolskega prostora in evropskega izobraževalnega prostora, da se zagotovi njuna medsebojna krepitev ter spodbudijo pregledna in učinkovita okolja za postopke avtomatičnega vzajemnega priznavanja;

7.

v zvezi s tem zagotovijo, da se v celoti izkoristijo ustrezna orodja bolonjskega procesa in EU za olajšanje avtomatičnega vzajemnega priznavanja v visokošolskem izobraževanju. Na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja olajšajo avtomatično vzajemno priznavanje na področju uporabe priporočila iz leta 2018 z ustrezno uporabo instrumentov københavnskega procesa. Ta orodja med drugim vključujejo ECTS, ESG, DEQAR, EOK, podatkovno zbirko Q-Entry, evropska digitalna potrdila za učenje, evropski učni model, Europass, prilogo k diplomi, listino Erasmus za terciarno izobraževanje (ECHE), prilogo k potrdilu Europass mobilnost, prilogo k spričevalu Europass in pobudo za evropsko študentsko izkaznico ter druga orodja, razvita s podporo programa Erasmus+, in tista, ki izhajajo iz bolonjskega procesa;

8.

sodelujejo na ravni EU pri izmenjavi najboljših praks ter podpirajo vzajemno učenje in izmenjavo informacij, da bi vzpostavili zaupanje in preglednost med sistemi izobraževanja in usposabljanja ter okrepili avtomatično vzajemno priznavanje v visokošolskem izobraževanju, tudi prek zavezništev evropskih univerz, ter v višjem sekundarnem izobraževanju in usposabljanju, tudi prek centrov poklicne odličnosti;

9.

podpirajo promoviranje in razširjanje ustreznih informacij o postopkih avtomatičnega vzajemnega priznavanja vsem zadevnim akterjem in deležnikom, npr. dijakom in študentom, visokošolskim ustanovam, izvajalcem višjega sekundarnega izobraževanja in usposabljanja, vključno z izvajalci poklicnega izobraževanja in usposabljanja, centri NARIC ter agencijami za zagotavljanje kakovosti. Tako bodo državljani ter dijaki in študenti lahko prepoznali priložnosti, ki jim jih avtomatično vzajemno priznavanje omogoča za študij v tujini, in podprli usklajen pristop pristojnih organov za priznavanje;

10.

v zvezi s tem razmislijo o priznavanju predhodnega učenja in prehodnosti med sektorji izobraževanja in usposabljanja, zlasti s spodbujanjem prenosov med poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem ter visokošolskim izobraževanjem, če je to ustrezno in ob upoštevanju ravni izobrazbe, da bi se izognili slepim ulicam in olajšali izkoriščanje vseh priložnosti za mobilnost;

11.

še naprej podpirajo centre NARIC in preučujejo ustrezne načine za boljše spremljanje in ocenjevanje sistemov priznavanja ter pri tem po potrebi uporabijo strokovno znanje centrov NARIC ter drugih pristojnih organov in institucij, da bi ugotovili, ali so potrebni nadaljnji ukrepi;

12.

spodbujajo sodelovanje med nosilci odločanja na področju priznavanja in centri NARIC, da bi se izognili nedoslednostim in zagotovili, da bo avtomatično vzajemno priznavanje učinkovitejše in gospodarnejše z viri, ter pravilno uporabljali uveljavljena orodja in instrumente. V ta namen bi se lahko za koristna izkazala samoocenjevanje in medsebojni strokovni pregled centrov NARIC v skladu s prostovoljnim sistemom zagotavljanja kakovosti mrež ENIC-NARIC;

13.

se vključijo v vzajemno koristno in obsežno čezmejno sodelovanje, ki temelji na zaupanju, da se izboljšajo in podprejo priložnosti za mobilnost, zlasti dolgotrajna učna obdobja v tujini v višjem sekundarnem izobraževanju in usposabljanju. Potrebna so nadaljnja prizadevanja za olajšanje izmenjav med osebjem, institucijami, organi in drugimi ustreznimi akterji. V tem smislu bi bilo treba bolje izkoristiti program Erasmus+ ter druge ustrezne sklade in programe EU za okrepljeno sodelovanje in izmenjave.

POZIVA KOMISIJO, naj ob ustreznem upoštevanju subsidiarnosti in nacionalnih okoliščin, vključno z institucionalno avtonomijo:

1.

podpira države članice in sodeluje z njimi, tudi v okviru bolonjskega procesa in københavnskega procesa, s spodbujanjem sodelovanja in vzajemnega učenja o najboljših načinih za izvajanje avtomatičnega vzajemnega priznavanja v visokošolskem izobraževanju ter višjem sekundarnem izobraževanju in usposabljanju, tudi poklicnem, zlasti na področjih, na katerih še vedno obstajajo izzivi, po potrebi vključno s ciljno usmerjeno podporo akterjem in deležnikom;

2.

v skrbnem posvetovanju z državami članicami preuči načine za okrepitev podpore državam članicam, da bi dosegli napredek pri uvajanju avtomatičnega vzajemnega priznavanja kvalifikacij in učnih obdobij v tujini v visokošolskem izobraževanju ter višjem sekundarnem izobraževanju in usposabljanju. Cilj bi moral biti spodbujanje najboljših praks ter lažje zagotavljanje usposabljanja in medsebojne podpore državam članicam ter izvajalcem izobraževanja in usposabljanja, po potrebi tudi učiteljem in mentorjem. Takšna podpora bi morala temeljiti na strokovnem znanju mreže NARIC in vključevati agencije za zagotavljanje kakovosti ter druge pristojne organe in institucije, če je to ustrezno. V zvezi s tem naj preuči, kako bi bilo mogoče strokovno znanje centrov NARIC uporabiti za spodbujanje avtomatičnega vzajemnega priznavanja v višjem sekundarnem izobraževanju in usposabljanju, splošnem izobraževanju ter poklicnem izobraževanju in usposabljanju, če je to ustrezno;

3.

še naprej podpira države članice, vključno s centri NARIC, prek programa Erasmus+, Instrumenta za tehnično podporo ter drugih programov in instrumentov EU za financiranje, da bi pospešili delo na področju avtomatičnega vzajemnega priznavanja. Poleg tega naj podpira države članice pri uporabi obstoječih orodij za nadaljnji razvoj avtomatičnega vzajemnega priznavanja v visokošolskem izobraževanju ter višjem sekundarnem izobraževanju in usposabljanju, pa tudi pri razvoju skupnih načinov za obveščanje in izmenjavo najboljših praks;

4.

še naprej podpira postopek medsebojnega strokovnega pregleda EQAVET na ravni sistema poklicnega izobraževanja in usposabljanja, da se okrepita zaupanje in preglednost ter s tem spodbudi avtomatično vzajemno priznavanje med državami članicami;

5.

uporabi celosten pristop k podpiranju držav članic pri doseganju avtomatičnega vzajemnega priznavanja v visokošolskem izobraževanju ter višjem sekundarnem izobraževanju in usposabljanju z razmislekom o tem, kako bi lahko prihodnje strateške pobude za evropski izobraževalni prostor, ki bodo predlagane do leta 2025, ob usklajevanju z obstoječimi orodji, strukturami in okviri podpirale doseganje ciljev iz priporočila z dne 26. novembra 2018, zlasti pa, kako bi lahko te pobude uporabili za spodbujanje zaupanja in preglednosti.

---

(1)  UL C 444, 10.12.2018, str. 1.

1

(2)  COM(2023) 91 final.

2

(3)  Kot so evropska digitalna potrdila za učenje, evropska infrastruktura za storitve blokovne verige, predloga Europass mobilnost in priloga k spričevalu Europass (kot del platforme Europass), pa tudi nacionalni registri kvalifikacij, evidentirani na platformi Europass, in podatkovna zbirka rezultatov zunanjega zagotavljanja kakovosti (DEQAR).

3

---

PRILOGA

Politična podlaga

| 1. | Resolucija Sveta z dne 19. decembra 2002 o spodbujanju okrepljenega evropskega sodelovanja na področju poklicnega izobraževanja in usposabljanja, UL C 13, 18.1.2003, str. 2. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Sklepi Evropskega sveta z dne 14. decembra 2017 (EUCO 19/1/17 REV 1). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Priporočilo Sveta z dne 26. novembra 2018 o spodbujanju avtomatičnega vzajemnega priznavanja visokošolskih diplom in spričeval višjega sekundarnega izobraževanja ter izidov iz učnih obdobij v tujini, UL C 444, 10.12.2018, str. 1. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Resolucija Sveta o nadaljnjem razvijanju evropskega izobraževalnega prostora za podporo v prihodnost usmerjenih sistemov izobraževanja in usposabljanja, UL C 389, 18.11.2019, str. 1. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Priporočilo Sveta z dne 24. novembra 2020 o poklicnem izobraževanju in usposabljanju (PIU) za trajnostno konkurenčnost, socialno pravičnost in odpornost, UL C 417, 2.12.2020, str. 1. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Resolucija Sveta o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju pri uresničevanju evropskega izobraževalnega prostora in širše (2021–2030), UL C 66, 26.2.2021, str. 1. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Priporočilo Sveta z dne 5. aprila 2022 o vzpostavljanju povezav za učinkovito evropsko sodelovanje na področju visokošolskega izobraževanja, UL C 160, 13.4.2022, str. 1. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Sklepi Sveta o evropski strategiji za krepitev vloge visokošolskih institucij za prihodnost Evrope, UL C 167, 21.4.2022, str. 9. |
| --- | --- |

8.

---

| 26.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 185/51 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 185/51

---

Obvestilo osebam in subjektom, za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2013/255/SZVP in Uredbi Sveta (EU) št. 36/2012 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Siriji

(2023/C 185/11)

Osebe in subjekte, navedene v Prilogi I k Sklepu Sveta 2013/255/SZVP (1), kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2023/1035 (2), in Prilogi II k Uredbi Sveta (EU) št. 36/2012 (3), kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2023/1027 (4), o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Siriji, obveščamo o naslednjem:

Svet Evropske unije je po preučitvi seznama oseb in subjektov, vključenih v navedenih prilogah, odločil, da se morajo omejevalni ukrepi iz Sklepa 2013/255/SZVP in Uredbe (EU) št. 36/2012 za te osebe in subjekte še naprej uporabljati.

Zadevne osebe in subjekte obveščamo, da lahko pri pristojnih organih zadevne države članice oziroma zadevnih držav članic, kot so navedeni na spletnih mestih iz Priloge III k Uredbi (EU) št. 36/2012, vložijo prošnjo za dovoljenje za uporabo zamrznjenih sredstev za osnovne potrebe ali natančno določena plačila (glej člen 16 Uredbe).

Zadevne osebe in subjekti morajo morebitno zahtevo za ponovno preučitev odločitve o njihovi uvrstitvi na navedeni seznam skupaj z dokazili Svetu predložiti pred 16. februarjem 2024 na naslov:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

e-naslov: sanctions@consilium.europa.eu

Svet bo vse prejete pripombe upošteval pri naslednjem pregledu seznama oseb in subjektov, ki ga bo opravil v skladu s členom 34 Sklepa 2013/255/SZVP in členom 32(4) Uredbe (EU) št. 36/2012.

---

(1)  UL L 147, 1.6.2013, str. 14.

(2)  UL L 139, 26.5.2023, str. 49

(3)  UL L 16, 19.1.2012, str. 1.

(4)  UL L 139, 26.5.2023, str. 1

---

| 26.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 185/52 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 185/52

---

Obvestilo posameznikom, na katere se nanašajo osebni podatki in za katere veljajo omejevalni ukrepi, določeni v Sklepu Sveta 2013/255/SZVP, kakor je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SVZP) 2023/1035, in Uredbi Sveta (EU) št. 36/2012, kakor se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2023/1027, o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Siriji

(2023/C 185/12)

Posameznike, na katere se nanašajo osebni podatki, v skladu s členom 16 Uredbe (EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Svetba (1) obveščamo o naslednjem:

Pravni podlagi za ta postopek obdelave sta Sklep Sveta 2013/255/SZVP (2), kot je bil spremenjen s Sklepom Sveta (SZVP) 2023/1035 (3), in Uredba Sveta (EU) št. 36/2012 (4), kot se izvaja z Izvedbeno uredbo Sveta (EU) 2023/1027 (5).

Upravljavec tega postopka obdelave je Svet Evropske unije, ki ga zastopa generalni direktor Generalnega direktorata za zunanje odnose (RELEX) Generalnega sekretariata Sveta, oddelek, pristojen za ta postopek, pa je RELEX.1, katerega kontaktni podatki so:

| Council of the European Union General Secretariat |
| --- |
| RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union General Secretariat

RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

e-naslov: sanctions@consilium.europa.eu

Kontaktni podatki pooblaščene osebe za varstvo podatkov v Svetu:

Data Protection Officer

data.protection@consilium.europa.eu

Namen postopka obdelave je vzpostaviti in posodobiti seznam oseb, za katere veljajo omejevalni ukrepi v skladu s Sklepom 2013/255/SZVP, kot je bil spremenjen s Sklepom (SZVP) 2023/1035, in Uredbo (EU) št. 36/2012, kot se izvaja z Izvedbeno uredbo (EU) 2023/1027.

Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, so fizične osebe, ki izpolnjujejo merila za uvrstitev na seznam, določena v Sklepu 2013/255/SZVP in Uredbi (EU) št. 36/2012.

Zbrani osebni podatki vključujejo podatke, potrebne za pravilno identifikacijo zadevne osebe, utemeljitev in druge podatke, povezane z razlogi za uvrstitev na seznam.

Pravna podlaga za obdelavo osebnih podatkov so sklepi Sveta, sprejeti na podlagi člena 29 PEU, in uredbe Sveta, sprejete na podlagi člena 215 PDEU, s katerimi se na seznam uvrstijo fizične osebe (posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki) ter ki nalagajo zamrznitev premoženja in omejitve potovanj.

Obdelava je potrebna za opravljanje naloge v javnem interesu v skladu s členom 5(1)(a) in za izpolnitev zakonskih obveznosti iz prej navedenih pravnih aktov, ki veljajo za upravljavca, v skladu s členom 5(1)(b) Uredbe (EU) 2018/1725.

Obdelava je potrebna iz razlogov bistvenega javnega interesa v skladu s členom 10(2)(g) Uredbe (EU) 2018/1725.

Svet lahko osebne podatke posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, pridobi od držav članic in/ali Evropske službe za zunanje delovanje. Prejemniki osebnih podatkov so države članice, Evropska komisija in Evropska služba za zunanje delovanje.

Vsi osebni podatki, ki jih Svet obdeluje v povezavi z avtonomnimi omejevalnimi ukrepi EU, se bodo hranili pet let od trenutka, ko bo posameznik, na katerega se nanašajo osebni podatki, izbrisan s seznama oseb, za katere velja zamrznitev premoženja, ali ko bo veljavnost ukrepa potekla, ali, če je vložena tožba pri Sodišču, do izreka pravnomočne sodbe. Svet osebne podatke iz dokumentov, ki jih evidentira Svet, hrani za namene arhiviranja v javnem interesu v smislu člena 4(1)(e) Uredbe (EU) 2018/1725.

V povezavi s prenosom uvrstitve na seznam ZN s strani Sveta ali v okviru mednarodnega sodelovanja glede politike omejevalnih ukrepov EU bo moral Svet morda osebne podatke o posamezniku, na katerega se nanašajo osebni podatki, izmenjati s tretjo državo ali mednarodno organizacijo.

Če ni sprejet sklep o ustreznosti ali pa niso sprejeti ustrezni zaščitni ukrepi, prenos osebnih podatkov v tretjo državo ali mednarodno organizacijo v skladu s členom 50 Uredbe (EU) 2018/1725 temelji na naslednjih pogojih:

| — | prenos je potreben iz pomembnih razlogov javnega interesa; |
| --- | --- |

—

prenos je potreben iz pomembnih razlogov javnega interesa;

| — | prenos je potreben za uveljavljanje, izvajanje ali obrambo pravnih zahtevkov. |
| --- | --- |

—

prenos je potreben za uveljavljanje, izvajanje ali obrambo pravnih zahtevkov.

Pri obdelavi osebnih podatkov posameznika, na katerega se nanašajo osebni podatki, ni avtomatiziranega sprejemanja odločitev.

Posamezniki, na katere se nanašajo podatki, imajo pravico do obveščenosti in pravico dostopa do svojih osebnih podatkov. Poleg tega imajo pravico, da se njihovi podatki popravijo in dopolnijo. Pod nekaterimi pogoji imajo lahko pravico do izbrisa svojih osebnih podatkov, lahko ugovarjajo njihovi obdelavi ali zahtevajo, da se ta obdelava omeji.

Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, lahko te pravice uveljavljajo tako, da upravljavcu pošljejo elektronsko sporočilo, njegovo kopijo pa pošljejo pooblaščeni osebi za varstvo podatkov, kot je navedeno zgoraj.

Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, morajo svoji zahtevi priložiti kopijo identifikacijskega dokumenta, ki dokazuje njihovo istovetnost (osebno izkaznico ali potni list). Ta dokument mora vsebovati identifikacijsko številko, državo izdaje, obdobje veljavnosti, ime, naslov in datum rojstva. Vsi drugi podatki, ki jih vsebuje fotokopija identifikacijskega dokumenta, kot so fotografija ali druge osebne značilnosti, se lahko zabrišejo.

Posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, imajo v skladu z Uredbo (EU) 2018/1725 pravico, da vložijo pritožbo pri Evropskem nadzorniku za varstvo podatkov (edps@edps.europa.eu).

Priporoča se, da posamezniki, na katere se nanašajo osebni podatki, pred vložitvijo pritožbe nastalo situacijo najprej poskušajo razrešiti tako, da stopijo v stik z upravljavcem in/ali pooblaščeno osebo za varstvo podatkov v Svetu.

---

(1)  UL L 295, 21.11.2018, str. 39.

(2)  UL L 147, 1.6.2013, str. 14.

(3)  UL L 139, 26.5.2023, str. 49.

(4)  UL L 16, 19.1.2012, str. 1.

(5)  UL L 139, 26.5.2023, str. 1.

---

Evropska komisija

| 26.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 185/54 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 185/54

---

Menjalni tečaji eura (1)

25. maj 2023

(2023/C 185/13)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,0735 |
| JPY | japonski jen | 149,63 |
| DKK | danska krona | 7,4502 |
| GBP | funt šterling | 0,86793 |
| SEK | švedska krona | 11,5490 |
| CHF | švicarski frank | 0,9708 |
| ISK | islandska krona | 150,70 |
| NOK | norveška krona | 11,7695 |
| BGN | bolgarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 23,645 |
| HUF | madžarski forint | 372,30 |
| PLN | poljski zlot | 4,5110 |
| RON | romunski lev | 4,9495 |
| TRY | turška lira | 21,3944 |
| AUD | avstralski dolar | 1,6443 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4599 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,4092 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7655 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4515 |
| KRW | južnokorejski won | 1 424,30 |
| ZAR | južnoafriški rand | 20,7466 |
| CNY | kitajski juan | 7,5891 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 040,83 |
| MYR | malezijski ringit | 4,9655 |
| PHP | filipinski peso | 60,132 |
| RUB | ruski rubelj | |
| THB | tajski bat | 37,154 |
| BRL | brazilski real | 5,3320 |
| MXN | mehiški peso | 19,0797 |
| INR | indijska rupija | 88,8055 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,0735

JPY

japonski jen

149,63

DKK

danska krona

7,4502

GBP

funt šterling

0,86793

SEK

švedska krona

11,5490

CHF

švicarski frank

0,9708

ISK

islandska krona

150,70

NOK

norveška krona

11,7695

BGN

bolgarski lev

1,9558

CZK

češka krona

23,645

HUF

madžarski forint

372,30

PLN

poljski zlot

4,5110

RON

romunski lev

4,9495

TRY

turška lira

21,3944

AUD

avstralski dolar

1,6443

CAD

kanadski dolar

1,4599

HKD

hongkonški dolar

8,4092

NZD

novozelandski dolar

1,7655

SGD

singapurski dolar

1,4515

KRW

južnokorejski won

1 424,30

ZAR

južnoafriški rand

20,7466

CNY

kitajski juan

7,5891

IDR

indonezijska rupija

16 040,83

MYR

malezijski ringit

4,9655

PHP

filipinski peso

60,132

RUB

ruski rubelj

THB

tajski bat

37,154

BRL

brazilski real

5,3320

MXN

mehiški peso

19,0797

INR

indijska rupija

88,8055

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

| 26.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 185/55 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 185/55

---

Obvestilo Komisije o veljavnih obrestnih merah za vračilo državne pomoči in o referenčnih obrestnih merah / diskontnih stopnjah, ki veljajo od 1. junija 2023

(Objavljeno v skladu s členom 10 Uredbe Komisije (ES) št. 794/2004 (1) z dne 21. aprila 2004)

(2023/C 185/14)

Izhodiščne obrestne mere so izračunane v skladu s Sporočilom Komisije o spremembi metode določanja referenčnih obrestnih mer in diskontnih stopenj (UL C 14, 19.1.2008, str. 6). Glede na uporabo referenčne obrestne mere je izhodiščni obrestni meri še vedno treba prišteti ustrezno razliko, določeno v tem obvestilu. Diskontni stopnji je tako treba prišteti razliko 100 bazičnih točk. V skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 271/2008 z dne 30. januarja 2008 o spremembi Uredbe (ES) št. 794/2004 se tudi obrestna mera za vračilo državne pomoči izračuna tako, da se izhodiščni obrestni meri doda 100 bazičnih točk, razen če ni s posebno odločbo določeno drugače.

Spremenjene obrestne mere so prikazane v odebeljenem tisku.

Prejšnja razpredelnica je objavljena v UL C 141 24.4.2023, str. 3.

| Od | Do | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.6.2023 | ... | 3,64 | 3,64 | 2,15 | 3,64 | 7,43 | 3,64 | 3,54 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 15,10 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 3,64 | 7,62 | 3,64 | 8,31 | 3,21 | 3,64 | 3,64 | 4,24 |
| 1.5.2023 | 31.5.2023 | 3,06 | 3,06 | 1,80 | 3,06 | 7,43 | 3,06 | 3,54 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 15,10 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 7,62 | 3,06 | 8,31 | 3,21 | 3,06 | 3,06 | 4,24 |
| 1.4.2023 | 30.4.2023 | 3,06 | 3,06 | 1,51 | 3,06 | 7,43 | 3,06 | 3,54 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 15,10 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 7,62 | 3,06 | 8,31 | 3,21 | 3,06 | 3,06 | 3,52 |
| 1.3.2023 | 31.3.2023 | 3,06 | 3,06 | 1,10 | 3,06 | 7,43 | 3,06 | 2,92 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 15,10 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 3,06 | 7,62 | 3,06 | 8,31 | 2,96 | 3,06 | 3,06 | 3,52 |
| 1.2.2023 | 28.2.2023 | 2,56 | 2,56 | 0,79 | 2,56 | 7,43 | 2,56 | 2,92 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 15,10 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 7,62 | 2,56 | 8,31 | 2,44 | 2,56 | 2,56 | 2,77 |
| 1.1.2023 | 31.1.2023 | 2,56 | 2,56 | 0,36 | 2,56 | 7,43 | 2,56 | 2,92 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 15,10 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 2,56 | 7,62 | 2,56 | 8,31 | 2,44 | 2,56 | 2,56 | 2,77 |

Od

Do

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.6.2023

...

3,64

3,64

2,15

3,64

7,43

3,64

3,54

3,64

3,64

3,64

3,64

3,64

3,64

15,10

3,64

3,64

3,64

3,64

3,64

3,64

3,64

7,62

3,64

8,31

3,21

3,64

3,64

4,24

1.5.2023

31.5.2023

3,06

3,06

1,80

3,06

7,43

3,06

3,54

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

15,10

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

7,62

3,06

8,31

3,21

3,06

3,06

4,24

1.4.2023

30.4.2023

3,06

3,06

1,51

3,06

7,43

3,06

3,54

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

15,10

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

7,62

3,06

8,31

3,21

3,06

3,06

3,52

1.3.2023

31.3.2023

3,06

3,06

1,10

3,06

7,43

3,06

2,92

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

15,10

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

3,06

7,62

3,06

8,31

2,96

3,06

3,06

3,52

1.2.2023

28.2.2023

2,56

2,56

0,79

2,56

7,43

2,56

2,92

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

15,10

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

7,62

2,56

8,31

2,44

2,56

2,56

2,77

1.1.2023

31.1.2023

2,56

2,56

0,36

2,56

7,43

2,56

2,92

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

15,10

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

2,56

7,62

2,56

8,31

2,44

2,56

2,56

2,77

---

(1)  UL L 140, 30.4.2004, str. 1.

---

V Objave

UPRAVNI POSTOPKI

Evropska komisija

| 26.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 185/56 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 185/56

---

OBVESTILO V SKLADU S ČLENOM 29(2) KADROVSKIH PREDPISOV

Objava prostega delovnega mesta vodje predstavništva v Sofiji – predstavništvo v Bolgariji (razred AD 14) v Generalnem direktoratu za komuniciranje

COM/2023/10433

(2023/C 185/15)

Evropska komisija je objavila razpis prostega delovnega mesta (COM/2023/10433) vodje predstavništva v Sofiji – predstavništvo v Bolgariji (razred AD 14) v Generalnem direktoratu za komuniciranje.

Za besedilo razpisa prostega delovnega mesta v 24 jezikih in prijavo obiščite to namensko spletno stran na spletišču Evropske komisije: https://europa.eu/!tGQCxB.

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 26.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 185/57 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 185/57

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2023/C 185/16)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Coteaux de l’Aubance“

PDO-FR-A0149-AM03

Datum obvestila: 27. februar 2023

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Uradni geografski kodeks

Občine na geografskem območju in območju v neposredni bližini so bile posodobljene po uradnem geografskem kodeksu.

To ne vpliva na obseg razmejenega geografskega območja.

Spremenjeni sta točki 6 in 9 enotnega dokumenta.

2.   Razdalja med trsi

Najmanjša razdalja med trsi v isti vrsti je bila zmanjšana z 1 m na 0,90 m.

Cilj te spremembe je omogočiti večjo gostoto zasaditve vinske trte brez spreminjanja razdalje med vrstami.

Dodana je tudi posebna določba za vinske trte na pobočjih z več kot 10-odstotnim naklonom, pri katerih je dovoljena najmanjša razdalja med trsi 0,80 m.

Cilj tega dodatka je upoštevati poseben primer vinskih trt, zasajenih na strmih pobočjih, za katere so pri sajenju potrebne posebne prilagoditve (sajenje vzporedno z brežino namesto pravokotno nanjo).

Spremenjena je točka 5 enotnega dokumenta.

3.   Rez

Pravila rezi so bila usklajena na ravni označb območja Anjou Saumur v regiji Val de Loire.

Cilj te uskladitve je izboljšati znanje gospodarskih subjektov in poenostaviti nadzor. S to spremembe je za vinogradnike uvedena možnost prilagoditve obdobjem zmrzali, ki so vse pogostejša.

Spremenjena je točka 5 enotnega dokumenta.

4.   Povezava

Povezava je bila spremenjena s sklicem na leto 2021 namesto na leto 2018.

Spremenjena je točka 8 enotnega dokumenta.

5.   Prehodni ukrepi

Prehodni ukrepi, ki so se iztekli, so bili črtani.

Enotni dokument ni spremenjen.

6.   Glavne točke, ki jih je treba preverjati

V glavne točke, ki jih je treba preverjati, je bila dodana postopna ročna trgatev.

Enotni dokument ni spremenjen.

7.   Redakcijske spremembe

V specifikacijo proizvoda so bile vključene nekatere redakcijske prilagoditve.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

8.   Označevanje

Pravila o označevanju so bila podrobneje določena in usklajena na ravni označb območja Anjou Saumur v regiji Val de Loire. Ta sprememba je zgolj redakcijska.

Spremenjena je točka 9 enotnega dokumenta.

9.   Sklic na nadzorni organ

Besedilo sklica na nadzorni organ je bilo usklajeno z besedilom, ki se pojavlja v drugih specifikacijah proizvodov za označbe. Ta sprememba je zgolj redakcijska.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime

Coteaux de l'Aubance

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vin

KRATEK OPIS

Mirna bela vina s preostankom sladkorja, pridelana iz prezrelega grozdja (naravno zgoščevanje grozdnega soka na trti s plemenito plesnijo ali brez nje). V vonju teh skladnih vin se razpoznajo arome belega sadja in citrusov, cvetlične note in arome po prezrelem grozdju, skladen je celo njihov okus (visoka vsebnost sladkorja in kislin, struktura). S staranjem se poudarita njihova prefinjenost in kompleksnost. Zanje so značilni: najmanj 14-odstotni volumenski delež naravnega alkohola; najmanj 19-odstotni volumenski delež naravnega alkohola, da se lahko uporabi izraz „sélection de grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor); vsebnost fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze), ki po vrenju znaša največ 34 gramov na liter; vsebnosti skupnih kislin in skupnega žveplovega dioksida, kot so določene z zakonodajo Skupnosti. Vina, katerih volumenski delež naravnega alkohola je manjši od 18 %, imajo po vrenju najmanj 11-odstotni volumenski delež dejanskega alkohola.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 25 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

25

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

5.1.   Posebni enološki postopki

Obogatitev je dovoljena v skladu s pravili iz specifikacije proizvoda.

Uporaba lesenih trsk je prepovedana.

Vina zorijo pod pogoji iz specifikacije proizvoda.

Poleg teh določb se pri enoloških postopkih za ta vina upoštevajo obveznosti iz zakonodaje Unije ter zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.

1.   Gostota zasaditve

Pridelovalna praksa

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 4 000 trsov na hektar. Razdalja med vrstami ne sme biti večja od 2,50 metra, razdalja med trsi v isti vrsti pa ne sme biti manjša od 0,90 metra.

Za pridelek vinogradniških parcel, na katerih je razdalja med trsi v isti vrsti manjša od 0,90 metra, vendar znaša najmanj 0,80 metra, in ki imajo več kot 10-odstotni naklon, se lahko uporablja kontrolirana označba porekla.

Za pridelek vinogradniških parcel z gostoto zasaditve, ki je manjša od 4 000 trsov na hektar, vendar znaša najmanj 3 300 trsov na hektar, se lahko uporablja kontrolirana označba porekla, če se upoštevajo določbe o pravilih oblikovanja v špalir in višini listja iz te specifikacije proizvoda. Razdalja med vrstami na teh vinogradniških parcelah ne sme biti večja od 3 metrov, razdalja med trsi v isti vrsti pa ne sme biti manjša od 1 metra.

2.   Rez in špalirna oblika trte

Pridelovalna praksa

Trte se obrezujejo s kratko, dolgo ali mešano rezjo z največ 12 očesi na trs.

V fenofazi, ko ima trta 11 ali 12 listov (ločeni cvetni brsti), je število enoletnih rodnih mladik na trs največ 12.

Višina listja, privezanega na žice, je najmanj enaka 0,6-kratni medvrstni razdalji, pri čemer se višina listja, privezanega na žice, meri od spodnje meje listja, ki je določena pri najmanj 0,40 metra od tal, do zgornje meje poganjkov, ki je določena pri najmanj 0,20 metra nad najvišjo žico špalirne oblike.

Vinogradniške parcele z gostoto zasaditve, ki je manjša od 4 000 trsov na hektar, vendar najmanj 3 300 trsov na hektar, poleg tega izpolnjujejo naslednja pravila za oblikovanje v špalir: koli za špalirno obliko nad zemljo merijo najmanj 1,90 metra; špalir vključuje štiri ravni žic; najvišja žica je na višini najmanj 1,85 metra od tal.

3.   Namakanje

Pridelovalna praksa

Namakanje ni dovoljeno.

4.   Trgatev

Pridelovalna praksa

Vina so pridelana iz prezrelega grozdja. Za vina, za katera se lahko uporabi izraz „sélection de grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor), je poleg tega značilno, da se grozdni sok zaradi delovanja plemenite plesni zgoščuje že na trti.

Grozdje se trga ročno z večkratnim odbiranjem.

5.2.   Največji donosi

40 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Vse faze proizvodnje potekajo na geografskem območju, ki na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2021 obsega ozemlje naslednjih občin departmaja Maine-et-Loire: Brissac Loire Aubance (samo za ozemlje pooblaščenih občin Brissac-Quincé, Saint-Saturnin-sur-Loire in Vauchrétien), Denée, Les Garennes sur Loire, Mozé-sur-Louet, Mûrs-Erigné, Saint-Melaine-sur-Aubance in Soulaines-sur-Aubance.

Zemljevidi geografskega območja so na voljo na spletišču nacionalnega inštituta za poreklo in kakovost (INAO – Institut national de l‘origine et de la qualité).

7.   Sorte vinske trte

Chenin B

8.   Opis povezave

(a) -   Opis naravnih dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Pokrajino geografskega območja zaznamujejo številni, ne zelo strmi griči z različno izpostavljenostjo, ki so visoki od 50 do 90 metrov in ležijo jugozahodno od mesta Angers. To območje je leta 2021 obsegalo ozemlje sedmih občin; na zahodu ga omejuje izliv reke Aubance v Loaro, na vzhodu planota Crétacé na obrobju pariške kotline, na severu tok Loare, na južnem robu pa gozdovi v občinah Brissac in Beaulieu.

Reka Aubance je majhen pritok Loare, simbola tega geografskega območja, in od svojega izvira v občini Brissac-Quincé z znanim gradom iz 16. stoletja teče proti severu. Nato se usmeri proti severozahodu do občine Mûrs-Erigné, severovzhodno od mesta Angers pa začne teči vzporedno s tokom Loare.

Tla, nastala na skrilastem ali skrilasto-peščenem substratu armorikanskega masiva, ki tvori planoto, ki se položno spušča proti Loari, so najpogosteje plitva, z dobrimi toplotnimi značilnostmi in majhnimi zalogami vode. Na zahodnem delu geografskega območja se na površju zemlje redno pojavljajo žile, nastale iz kislih (rioliti) ali bazičnih (spiliti) predornin, ki so podlaga zelo prodnatih tal. Posebnost občin na severu geografskega območja je, da ležijo na formacijah glinastih skrilavcev. Ti so se več stoletij izkoriščali za gradnjo zidov hiš, pokrivanje streh, izdelavo tal in celo izdelovanje pohištvenih elementov, kot so umivalniki, mize ali stopnice, kar potrjuje edinstvenost tega ozemlja. Ti elementi so v pokrajini zelo prisotni in sooblikujejo identiteto vinorodnega območja.

Geografsko območje je zemljišče z malo padavinami, ki ima koristi od učinka fena ter je zaradi višjega reliefa regij Choletais in Mauges v zavetju pred oceansko vlago. Letna količina padavin je 585 milimetrov, v regiji Choletais pa skoraj 800 milimetrov. Vrednosti v občini Brissac-Quincé so med najnižjimi v meteoroloških postajah departmaja Maine-et-Loire. Opaziti pa je mogoče tudi, da se količina padavin glede na preostali del departmaja v rastnem ciklom razlikuje za približno 100 mm. Povprečne letne temperature so razmeroma visoke (okrog 12 °C) in za 1 °C višje od temperatur celotnega departmaja Maine-et-Loire. Posebno mezoklimo tega območja poudarja južna narava flore, v kateri so prisotne črnike in pinije.

(b) -   Opis človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Nekaj emblematičnih posesti vinorodnega območja „Coteaux de l’Aubance“ je zelo starih, in sicer s konca 16. stoletja. Vinorodno območje je razvilo lastno identiteto ob koncu 19. stoletja takoj po krizi, ki jo je povzročil napad trtne uši, ki je uničila več kot tri četrtine anžuvinskih vinogradov. Vinogradniki iz sosednje pokrajine Layon so iskali zdrave parcele, oddaljene od njihovega vinogradniškega območja, in zasadili tradicionalno sorto chenin B. Ime „Coteaux de l’Aubance“ je bilo prvič omenjeno leta 1922 v prijavi pridelka, leta 1925 pa je bil ustanovljen „Syndicat des viticulteurs des Coteaux de l'Aubance“ (sindikat vinogradnikov „Coteaux de l'Aubance“). V statutu tega sindikata je določeno, da je njegov cilj „da bi cel svet spoznal priznana vina z njegovega ozemlja, ki jih v oddaljenih krajih ne poznajo“.

Pri razvoju vinorodnega območja ima pomembno vlogo bližina mesta Angers, saj je pokrajina Aubance oskrbovala vse trgovce na drobno s pijačo iz sosednjih občin, zlasti občin Mûrs-Erigné in Saint-Mélaine-sur-Aubance.

V preteklosti so iz grozdja, ki se je potrgalo popolnoma zrelo, proizvajali suha ali polsuha vina, vendar so kmalu prevzeli prakse sosednje pokrajine Layon, v kateri so prezrelo grozdje trgali postopoma, ko se je v njem zgostil grozdni sok, da so pridobili sladko vino.

Z odlokom z dne 18. februarja 1950 je bila tako za bela vina, pridobljena iz grozdja, ki se trga prezrelo in s postopnimi trgatvami, priznana kontrolirana označba porekla „Coteaux de l'Aubance“. Leta 2009 so se vinogradi razprostirali po 200 hektarjih.

(c) -   Informacije o kakovosti in značilnostih proizvoda

To so mirna bela vina z nepovretimi sladkorji.

Vina so povsem skladna. V uravnoteženosti vonjev se pogosto razkrivajo arome belega sadja in citrusov, pomešane s cvetličnimi notami in spojene z aromami po prezrelosti, kot na primer po suhem ali kandiranem sadju. Ta skladnost med visoko vsebnostjo sladkorja, kislinami in strukturo pa se razkriva tudi v okusu.

S staranjem, ki lahko traja več desetletij, se poudarita prefinjenost in kompleksnost vin.

(d) -   Medsebojni vzročni vplivi

Povezava med zasajanjem vinogradov na natančno razmejenih parcelah ob upoštevanju pridelovalnih praks ter plitkimi in prodnatimi tlemi, gričevnatim svetom z zelo položnimi pobočji in bližino rek Loare in Aubance, ki vzdržujeta vlažnost zraka, primernega za nastanek „plemenite plesni“, na geografskem območju ustvarja razmere, primerne za trgatev prezrelega grozdja z naravnim zgoščevanjem grozdnega soka na trti in morebitno prisotnostjo plemenite plesni. Ti dejavniki pojasnjujejo značilnosti proizvoda, ki so mu ljudje znali prilagoditi tehnike pridelave. Skrb za kakovost se kaže v trgatvi prezrelega grozdja, ki poteka ročno in postopno.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Označevanje: tradicionalni izraz„sélection de grains nobles“(plemeniti jagodni izbor)

Pravni okvir:

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Kontrolirana označba porekla „Coteaux de l'Aubance“ se lahko dopolni s tradicionalnim izrazom „sélection de grains nobles“ (plemeniti jagodni izbor) v skladu z določbami specifikacije proizvoda. Na vinih z izrazom „sélection de grains nobles“ se obvezno navede letnik.

Označevanje: neobvezne navedbe

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Neobvezne navedbe, katerih uporabo lahko v skladu z določbami Unije urejajo države članice, so na etiketah napisane s črkami, katerih velikost po višini, širini in debelini ne presega dvakratne velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Označevanje: geografsko ime „Val de Loire“

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Ime kontrolirane označbe porekla se lahko dopolni z dodatnim geografskim imenom „Val de Loire“ po pravilih iz specifikacije proizvoda za uporabo tega geografskega imena. Velikost črk v navedbi geografskega imena „Val de Loire“ niti po višini niti po širini ne presega dveh tretjin velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Označevanje: določitev manjše geografske enote

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede ime manjše geografske enote, če gre za kraj, ki je zaveden v katastru in naveden v prijavi pridelka. Velikost črk za navedbo imena kraja, zavedenega v katastru, niti po višini niti po širini ne presega polovične velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo pri vinifikaciji, obdelavi in zorenju vina, na podlagi uradnega geografskega kodeksa iz leta 2021 obsega ozemlje naslednjih občin departmaja Maine-et-Loire: Aubigné-sur-Layon, Beaulieu-sur-Layon, Bellevigne-en-Layon, Blaison-Saint-Sulpice, Bouchemaine, Brissac Loire Aubance (samo za ozemlje pooblaščenih občin Alleuds, Charcé-Saint-Ellier-sur-Aubance, Chemellier, Coutures, Luigné, Saint-Rémy-la-Varenne in Saulge-l’Hôpital), Chalonnes-sur-Loire, Chaudefonds-sur-Layon, Chemillé-en-Anjou (samo za ozemlje pooblaščenih občin Chanzeaux in Valanjou), Doué-en-Anjou (samo za ozemlje pooblaščene občine Brigné), Gennes-Val-de-Loire (samo za ozemlje pooblaščenih občin Chênehutte-Trèves-Cunault, Gennes, Grézillé, Saint-Georges-des-Sept-Voies in Le Thoureil), Lys-Haut-Layon (samo za ozemlje pooblaščene občine Tigné), Parnay, Rochefort-sur-Loire, Sainte-Gemons-sur-Loire, Savennières, Terranjou, Tuffalun in Val-du-Layon.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-c3ae57c9-8342-4de4-8756-38a6322eacae

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---

| 26.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 185/64 |
| --- | --- | --- | --- |

26.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 185/64

---

Objava odobrene standardne spremembe specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo v sektorju kmetijskih proizvodov in živil iz člena 6b(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 664/2014

(2023/C 185/17)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 6b(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) št. 664/2014 (1).

Obvestilo o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za zaščiteno označbo porekla ali zaščiteno geografsko označbo iz države članice Unije

(Uredba (EU) št. 1151/2012)

„Prés-salés du Mont-Saint-Michel“

EU št.: PDO-FR-0813-AM01 – 27.2.2023

ZOP (X) ZGO ( )

1.   Ime proizvoda

„Prés-salés du Mont-Saint-Michel“

2.   Država članica, ki ji pripada geografsko območje

Francija

3.   Organ države članice, ki sporoči standardno spremembo

Ministère de l'agriculture et de la souveraineté alimentaire (ministrstvo za kmetijstvo in prehransko suverenost)

4.   Opis odobrenih sprememb

1.   Geografsko območje

Opis

Spremenjena je opredelitev geografskega območja. Geografsko območje mesa z ZOP „Prés-salés du Mont-Saint-Michel“ je povečano za štiri občine departmaja Manche, tj.: Montsenelle, Baupte, Auvers in Méautis.

V skladu z nacionalnimi zahtevami je seznam občin geografskega območja specifikacije proizvoda posodobljen po uradnem geografskem kodeksu iz leta 2021.

Sprememba vpliva na enotni dokument.

2.   Sklici na nadzorne organe

Opis

Postavka o sklicih na nadzorne organe je spremenjena v skladu z zahtevami francoskih organov.

Sprememba ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

„Prés-salés du Mont-Saint-Michel“

EU št.: PDO-FR-0813-AM01 – 27.2.2023

ZOP (X) ZGO ( )

1.   Ime [ZOP ali ZGO]

„Prés-salés du Mont-Saint-Michel“

2.   Država članica ali tretja država

Francija

3.   Opis kmetijskega proizvoda ali živila

3.1.   Vrsta proizvoda [v skladu s Prilogo XI]

Skupina 1.1 Sveže meso (in klavnični izdelki)

3.2.   Opis proizvoda, za katerega se uporablja ime iz točke 1

Meso z označbo porekla „Prés-salés du Mont-Saint-Michel“ je meso jagnjet, mlajših od 12 mesecev, ki ima posebne značilnosti zaradi paše na slanih morskih močvirjih. Jagnjeta so potomci ovnov pasem „Suffolk“, „Roussin“, „Rouge de l'Ouest“, „Vendéen“, „Cotentin“, „Avranchin“ ali „Charollais“ oziroma ovnov, katerih matere izhajajo s kmetijskih gospodarstev z dovoljenjem za izkoriščanje pašnikov na slanih močvirjih. Plemenice se skotijo iz ovc, ki se vzrejajo na slanih morskih močvirjih na tem geografskem območju.

Trupi imajo naslednje značilnosti:

| — | teža najmanj 14 kg, |
| --- | --- |

—

teža najmanj 14 kg,

| — | le rahlo zaobljen profil trupa: „raven do rahlo vbočen profil“ in „srednje do močno razvite mišice“ (razredi U, R in O na lestvici EUROP), |
| --- | --- |

—

le rahlo zaobljen profil trupa: „raven do rahlo vbočen profil“ in „srednje do močno razvite mišice“ (razredi U, R in O na lestvici EUROP),

| — | po stopnji zamaščenosti „delno do popolnoma prekriti s tanko plastjo maščobe“ (stopnji 2 in 3 na lestvici EUROP), |
| --- | --- |

—

po stopnji zamaščenosti „delno do popolnoma prekriti s tanko plastjo maščobe“ (stopnji 2 in 3 na lestvici EUROP),

| — | čvrsta zunanja in notranja maščoba bele do smetanasto bele barve, ki je enakomerno razporejena. |
| --- | --- |

—

čvrsta zunanja in notranja maščoba bele do smetanasto bele barve, ki je enakomerno razporejena.

Meso se prodaja ohlajeno. Prodaja odmrznjenega in ohlajenega mesa je prepovedana.

3.3.   Krma (samo za proizvode živalskega izvora) in surovine (samo za predelane proizvode)

Prehrana jagnjet in ovac zajema zlasti pašo na slanih močvirjih. Vzreja jagnjet poteka v zaporednih fazah, ki vključujejo fazo po skotitvi, pašo na slanih morskih močvirjih in po potrebi končno fazo.

Obdobje paše na morskih močvirjih, vključno s pašo med umikom živali v dneh, ko je slano močvirje preplavljeno zaradi plimovanja, v vsakem primeru traja najmanj polovico časa vzreje živali.

Živinska krma, s katero se živali prehranjujejo v različnih fazah vzreje, izhaja z geografskega območja, sestavljajo pa jo sveža trava, ki se popase ali shrani kot seno ali delno posušena balirana krma z več kot 50-odstotno vsebnostjo suhe snovi, korenine, gomolji in zelenjava.

Razdeljevanje koruzne silaže je od 1. junija 2013 prepovedano.

Vsa živinska krma in polovica koncentrirane krme izhaja z geografskega območja.

Ovce na kmetijskem gospodarstvu je dovoljeno krmiti le z gensko nespremenjenimi rastlinami, stranskimi proizvodi in krmo. V krmi, ki se uporablja pri vzreji živali na slanih travnikih, razen mlečnih proizvodov ne sme biti nobenega proizvoda živalskega izvora.

| — | V fazi po skotitvi, ki traja najmanj 45 in največ 105 dni, se jagnjeta prehranjujejo zlasti z materinim mlekom, ki ga je mogoče dopolniti z mlekom v prahu in živinsko ali koncentrirano krmo. |
| --- | --- |

—

V fazi po skotitvi, ki traja najmanj 45 in največ 105 dni, se jagnjeta prehranjujejo zlasti z materinim mlekom, ki ga je mogoče dopolniti z mlekom v prahu in živinsko ali koncentrirano krmo.

| — | Jagnjeta v fazi paše na slanih morskih močvirjih, ki traja vsaj 70 dni, prebivajo na slanih močvirjih na opredeljenih avtonomnih pašnih območjih, ko so ta preplavljena, pa na nadomestnih zemljiščih. Prehranjujejo se večinoma ali izključno s travo (poleg paše je dovoljene največ 400 g koncentrirane krme na dan, ki se razdeli zvečer). |
| --- | --- |

—

Jagnjeta v fazi paše na slanih morskih močvirjih, ki traja vsaj 70 dni, prebivajo na slanih močvirjih na opredeljenih avtonomnih pašnih območjih, ko so ta preplavljena, pa na nadomestnih zemljiščih. Prehranjujejo se večinoma ali izključno s travo (poleg paše je dovoljene največ 400 g koncentrirane krme na dan, ki se razdeli zvečer).

| — | V neobvezni končni fazi (za jagnjeta, ki se v fazi paše na slanih morskih močvirjih prehranjujejo le s travo), ki glede na letni čas traja največ 30 ali 40 dni, se jagnje ne pase več na slanih močvirjih, ampak se prehranjuje z živinsko in koncentrirano krmo. |
| --- | --- |

—

V neobvezni končni fazi (za jagnjeta, ki se v fazi paše na slanih morskih močvirjih prehranjujejo le s travo), ki glede na letni čas traja največ 30 ali 40 dni, se jagnje ne pase več na slanih močvirjih, ampak se prehranjuje z živinsko in koncentrirano krmo.

Koncentrirano krmo, ki se razdeljuje ovcam oziroma jagnjetom v posameznih fazah vzreje živali, sestavljajo:

| — | žitna zrna, proizvodi in stranski proizvodi: ječmen, koruza, pšenica, tritikala in oves, |
| --- | --- |

—

žitna zrna, proizvodi in stranski proizvodi: ječmen, koruza, pšenica, tritikala in oves,

| — | semena oljnic, proizvodi in stranski proizvodi: pogače iz soje, sončničnih semen, oljne repice in lana ter sojino zrnje in luščine, |
| --- | --- |

—

semena oljnic, proizvodi in stranski proizvodi: pogače iz soje, sončničnih semen, oljne repice in lana ter sojino zrnje in luščine,

| — | stročnice: grah, volčji bob in bob, |
| --- | --- |

—

stročnice: grah, volčji bob in bob,

| — | gomolji in korenine, proizvodi in stranski proizvodi: pulpa pese, |
| --- | --- |

—

gomolji in korenine, proizvodi in stranski proizvodi: pulpa pese,

| — | krmne rastline: lucerna in slama, |
| --- | --- |

—

krmne rastline: lucerna in slama,

| — | melasa: melasa sladkornega trsa, |
| --- | --- |

—

melasa: melasa sladkornega trsa,

| — | dodatki, |
| --- | --- |

—

dodatki,

| — | minerali in vitamini. |
| --- | --- |

—

minerali in vitamini.

3.4.   Posebne faze proizvodnje, ki jih je treba izvajati na opredeljenem geografskem območju

Skotitev, vzreja in zakol.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje itn. proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

—

3.6.   Posebna pravila za označevanje proizvoda, za katerega se uporablja registrirano ime

Meso z označbo porekla „Prés-salés du Mont-Saint-Michel“ se identificira in označi na trupu po fazi odstranjevanja odvečne vode, in sicer z neodstranljivo oznako na glavnih kosih, torej na plečetih, rebrih in stegnih, na katerih se z neizbrisnim črnilom navede „Prés-salés MSM“.

Trup in njegovi odrezki imajo vse do končnega distributerja oznako, na kateri so navedeni vsaj:

| — | ime označbe, |
| --- | --- |

—

ime označbe,

| — | navedba „ZOP“ ali „zaščitena označba porekla“, |
| --- | --- |

—

navedba „ZOP“ ali „zaščitena označba porekla“,

| — | simbol „ZOP“ Evropske unije, |
| --- | --- |

—

simbol „ZOP“ Evropske unije,

| — | ime rejca, |
| --- | --- |

—

ime rejca,

| — | številka vzrejališča, |
| --- | --- |

—

številka vzrejališča,

| — | nacionalna identifikacijska številka jagnjeta, |
| --- | --- |

—

nacionalna identifikacijska številka jagnjeta,

| — | datum zakola, |
| --- | --- |

—

datum zakola,

| — | kraj in številka zakola ter |
| --- | --- |

—

kraj in številka zakola ter

| — | navedba „čas zorenja na kosti med datumom zakola jagnjeta in datumom prodaje na drobno končnemu potrošniku je najmanj štiri polne dni“. |
| --- | --- |

—

navedba „čas zorenja na kosti med datumom zakola jagnjeta in datumom prodaje na drobno končnemu potrošniku je najmanj štiri polne dni“.

4.   Jedrnata opredelitev geografskega območja

Geografsko območje, na katerem potekajo kotitev, vzreja in zakol jagnjet, zajema 26 spodaj navedenih kantonov, od katerih jih 14 deloma leži v departmajih Manche in Ille-et-Vilaine:

departma Manche:

vse občine kantonov Bréhal, Bricquebec-en-Cotentin, Cherbourg-en-Cotentin (1 do 5), Granville, La Hague, Les Pieux in Pontorson;

v kantonu Agon-Coutainville, občine Agon-Coutainville, Blainville-sur-Mer, Geffosses, Gouville-sur-Mer, Muneville-le-Bingard, Saint-Malo-de-la-Lande in Saint-Sauveur-Villagens (samo ozemlje pooblaščenih občin Ancteville in La Ronde-Haye);

v kantonu Carentan-les-Marais občine Auvers, Baupte, Méautis in Picauville (samo ozemlje pooblaščene občine Les Moitiers-en-Bauptois);

v kantonu Isigny-le-Buat le občine Avranches, La Godefroy, Saint-Brice, Saint-Loup, Saint-Senier-sous-Avranches, Isigny-le-Buat in Tirepied-sur-Sée (samo ozemlje občine La Gohannière);

v kantonu Quettreville-sur-Sienne občine Annoville, Hauteville-sur-Mer, Lingreville, Montmartin-sur-Mer in Quettreville-sur-Sienne (samo ozemlje pooblaščenih občin Contrières, Hérenguerville, Hyenville, Quettreville-sur-Sienne in Trelly);

v kantonu Valognes občine Brix, Huberville, Lieusaint, Montaigu-la-Brisette, Saint-Joseph, Saussemesnil, Tamerville, Valognes in Yvetot-Bocage;

v kantonu Villedieu-les-Poêles-Rouffigny le občina Le Tanu;

občine kantona Avranches razen pooblaščene občine Braffais v občini Le Parc;

občine kantona Coutances razen občin Camprond in Monthuchon;

v kantonu Créances razen občine Le Plessis-Lastelle;

občine kantona Saint-Hilaire-du-Harcouët razen občin Savigny-le-Vieux in Buais-Les-Monts;

departma Ille-et-Vilaine:

vse občine kantona Fougères-2;

v kantonu Vitré občine Balazé, Châtillon-en-Vendelais, Montautour, Princé, Saint-M’Hervé in Vitré;

občine kantona Dol-de-Bretagne razen občin Châteauneuf-d’Ille-et-Vilaine, Lillemer, Miniac-Morvan, Plerguer, Saint-Guinoux, Saint-Père-Marc-en-Poulet, Saint-Suliac, Le Tronchet in La Ville-ès-Nonais;

občine kantona Fougères-1 razen Livré-sur-Changeon;

občine kantona Val-Couesnon razen občin Aubigné, Feins, Mouazé in Montreuil-sur-Ille.

5.   Povezava z geografskim območjem

Geografsko območje obkroža zaliv med Normandijo in Bretanjo ter tako zajema obalni del departmajev Manche in Ille-et-Vilaine. Njegovi posebnosti sta obsežen obalni pas ter močan vpliv morja in oceana na tamkajšnje podnebje. Na tem geografskem območju morje redno poplavlja travnike, zato so se izoblikovala slana močvirja (v francoščini imenovana tudi herbus), ki živalim zagotavljajo glavni del krme. Slana močvirja so v zgornjem delu območja plimovanja. Izoblikovala so se lokalno v zalivu Mont-Saint-Michel in v estuarijih na zahodu polotoka Cotentin, kjer se v zavetju pred valovanjem morja in močnimi tokovi nalagajo fine usedline. Slano močvirje leži na morskem glenu, ki ga sestavljata zelo fino blato in pesek, bogata z apnencem. To območje je prepredeno z globokimi kanali, ki se cepijo v sekundarne kanale in tako tvorijo zelo gosto mrežo, ki slano močvirje deli na več funkcionalnih enot in prav toliko ovir, ki jih morajo ovce premagovati pri paši.

Rastje, prilagojeno slanim tlom in poplavljanju, sestavljajo slanoljubne rastline ali halofiti. Med njimi je kar nekaj takih, na primer obmorska slanovka (Puccinellia maritima), obmorska triroglja (Triglochin maritima) ali navadni lobodovec (Halimione portulacoides), ki živalim še zlasti po zmrzali zelo teknejo in so zato glavni del prehrane jagnjet „Prés-salés du Mont-Saint-Michel“.

Dokazi o vzreji jagnjet v zalivu Mont Saint-Michel segajo v 10. stoletje, ko so imeli menihi iz opatije Mont Saint-Michel pravico do izbire najlepšega jagnjeta iz vsake črede (t. i. pravica „brebiage“). Dokumenti iz istega obdobja kažejo, da je ovčereja potekala tudi v regiji z značilnimi zatoki na polotoku Cotentin, kar je razvidno iz listine o ustanovitvi opatije v Lessayju, ki vsebuje tudi podatek o tem, da sta ji bili podarjeni dve ovčji staji, leta 1181 pa je desetina te opatije med drugim vključevala dve tretjini ovčje volne (Listina Henrika II. Plantageneta).

Do prve polovice 20. stoletja so – razen na polderjih v regiji Mont Saint-Michel, kjer so se na slanih močvirjih pod budnim očesom pastirjev pasle sorazmerno velike črede – ovce vodili na pašo v skupinah, ki so štele od dve do štiri živali, zvezane skupaj. V drugi polovici 20. stoletja so se izoblikovala bolj specializirana vzrejališča z ovčjimi stajami.

Da so lahko rejci kljubovali naravnim omejitvam okolja, so živali za razplod vselej izbirali po posebnih merilih, med katerimi je bila pri samicah najpomembnejša njena reproduktivna sposobnost, na splošno pa sposobnost živali, da se selijo po močvirnem terenu, in rast jagnjet, prilagojena rastnemu obdobju rastlinstva slanih močvirij. Tako samice izhajajo iz črede, samci, ki se kupujejo drugje, pa so izbrani iz pasem, ki so dobro prilagojene življenjskim razmeram na slanem močvirju in pri katerih je mišična rast sorazmerno počasnejša.

K razvoju vzreje jagnjet na slanih travnikih sta pripomogla tudi postavitev ovčjih staj in gospodarjenje s travniki na zemeljskem pasu v bližini morskih močvirij. Oboje je nujno potrebno, saj živalim nudi zavetje ob kotitvi in med plimo, ko morska voda preplavi obmorske travnike.

Rejci so se velikim razlikam v rasti posameznih živali v čredi in spremenljivim podnebnim razmeram prilagodili z izoblikovanjem dopolnilnih strategij, prilagojenih legi teh krajev. Če so zavetja za živali blizu obale, je mogoče dopolnilno krmo razdeliti zvečer po paši. Če so nekoliko dlje, se lahko rejci odločijo le za končno fazo pred zakolom. Dopolnilna krma se večinoma pridela na območju, deloma pa lahko tudi zunaj njega, kar zlasti velja za živila, bogata z dušikom.

Navedena posebna vzreja, ki je posledica lokalnih stikov med rejci, mesarji in klavci, je omogočila stalen izbor klavnic v bližini, v katerih so se ohranjali načini zakola ovac ter znanje in veščine v zvezi z njim. Posebno znanje in veščine v zvezi z zakolom so razvidni zlasti iz kratkega obdobja, ki v ugodnih razmerah preteče med prihodom v klavnico ter posebno skrbnim zakolom, razkosavanjem in odstranjevanjem drobovja, pri čemer se ohrani podkožna maščoba, hkrati pa je trup zaščiten pred vsakršno umazanijo. S predpisi so urejene tudi zahteve glede odstranjevanja odvečne vode in zorenja. Po navedenih postopkih se presodi skladnost trupov, zlasti na podlagi kakovosti maščobe in videza trupov.

Za trupe je značilna enakomerno razporejena čvrsta bela maščoba. So delno do popolnoma prekriti s tanko plastjo maščobe, imajo le rahlo zaobljen profil, stegna pa so dokaj vitka. Za meso so značilni enakomerna rožnata barva, dolga vlakna in marmoriranost (prepredenost z mišično maščobo). Po kuhanju ali peki in ves čas žvečenja ostane meso zelo sočno, arome so močne in obstojne v ustih, ni pa čutiti okusa po mastnem ovčjem znoju.

Posebnosti tega mesa se priznavajo že dolgo, kar dokazuje tudi ugotovitev Pierra Thomasa du Fossa, učenjaka in književnika iz Rouena, ki je poleti leta 1691 obiskal kraj Pontorson: „Trava ob morju je kot timijan, ovčetino naredi tako okusno, da bi se zanjo odpovedali jerebicam in fazanom, saj je to meso resnično slastno.“

V novejšem času je bil ta starodavni sloves potrjen zlasti s sodbo, v kateri je višje sodišče v Caenu 24. januarja 1986 pojasnilo, da se ovce, ki se redno pasejo na pašnikih, ki jih v rednih presledkih preplavlja morje, običajno imenujejo ovce slanih travnikov („moutons de prés-salés“), mesu tako vzrejenih živali pa se priznava posebna kakovost.

Meso z oznako „Prés-salés du Mont-Saint-Michel“ je z območjem proizvodnje povezano z zauživanjem posebnega rastlinja slanih močvirij in fizičnega napora ovac pri iskanju hrane. Fizični napor pomembno prispeva k povezavi z opredeljenim območjem na slanih močvirjih zaliva Mont Saint-Michel, ki ponujajo prostrane površine za gibanje, pa tudi v predelih zatokov na polotoku Cotentin, čeprav je tam tovrstna pokrajina bolj omejena. Slana močvirja imajo namreč dokaj nizko krmilno vrednost, ovce pa so zaradi redkosti posebne trave, s katero se prehranjujejo, prisiljene v dolgotrajno hojo, da se dovolj napasejo. Zato so njihovi trupi le rahlo zaobljeni, meso pa je izrazite barve.

Navedene značilnosti mesa so še izrazitejše zaradi drugih omejitev, povezanih z močvirnim terenom na tem območju, ki je poleg tega prepredeno z mrežo globokih kanalov in izpostavljeno ostrim podnebnim razmeram. Zaradi tako neugodnih razmer živali pogosto ne morejo biti zelo mlade, ko pridejo na slana močvirja, tam pa morajo ostati dovolj dolgo, da je v njihovem mesu polno čutiti vpliv tovrstne posebne prehrane.

Zaradi takih okoliščin vzreje so trupi živali le rahlo zaobljeni, njihova maščoba, ki je ni veliko, je čvrsta, ob okušanju pa ni mogoče zaznati posebnega priokusa po mastnem ovčjem znoju.

Te značilnosti se ohranijo, ker se zakol opravi blizu območja vzreje. Zato je trajanje prevoza omejeno, živalim pa se prihrani stres, zaradi katerega bi se lahko meso spremenilo. Tako se ohranijo organoleptične lastnosti, pridobljene na vzrejališčih. Poleg tega so se zaradi takšnega načina ovčereje v klavnicah na geografskem območju razvili in ohranili posebno znanje in veščine, ki spoštujejo kakovost navedene surovine, na primer ohranitev podkožne maščobe in prepoved tuširanja, hkrati pa je bilo s tem olajšano preverjanje skladnosti trupov.

Zato sladokusci t. i. jagnjetini slanih travnikov priznavajo posebno okusnost, zaradi katere se to meso z več kot stoletnim slovesom prodaja po cenah, ki so od 50 do 100 % višje od prodajne cene običajne jagnjetine.

Sklic na objavo specifikacije proizvoda

https://www.legifrance.gouv.fr/download/pdf?id=yUNSnznfq_FUS9VY3CTgn4PCIFRafx3LLgujSD-i24w=

---

(1)  UL L 179, 19.6.2014, str. 17.

---