# Europos Sąjungos C 156/2023

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 156 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 66 metai2023m. gegužės 3d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 156

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

66 metai2023m. gegužės 3d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REKOMENDACIJOS |
| | Europos Centrinis Bankas |
| 2023/C 156/01 | 2023 m. balandžio 24 d. Europos Centrinio Banko Rekomendacija, skirta Europos Sąjungos Tarybai dėl Central Bank of Malta išorės auditoriaus, (ECB/2023/12) | 1 |

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REKOMENDACIJOS

Europos Centrinis Bankas

2023/C 156/01

2023 m. balandžio 24 d. Europos Centrinio Banko Rekomendacija, skirta Europos Sąjungos Tarybai dėl Central Bank of Malta išorės auditoriaus, (ECB/2023/12)

Central Bank of Malta

1

---

| | II   Komunikatai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Komisija |
| 2023/C 156/02 | ACTRIS ERIC ĮSTATAI | 2 |

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

2023/C 156/02

ACTRIS ERIC ĮSTATAI

2

---

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Europos Komisija |
| 2023/C 156/03 | 3,50 % 2023 m. gegužės 1 d. Palūkanų norma taikoma Europos centrinio banko pagrindinėms pakartotinio finansavimo operacijoms:. Euro kursas | 22 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

2023/C 156/03

3,50 % 2023 m. gegužės 1 d. Palūkanų norma taikoma Europos centrinio banko pagrindinėms pakartotinio finansavimo operacijoms:. Euro kursas

22

---

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | KITI AKTAI |
| | Europos Komisija |
| 2023/C 156/04 | Paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/787 dėl spiritinių gėrimų apibrėžties, apibūdinimo, pateikimo ir ženklinimo, spiritinių gėrimų pavadinimų naudojimo pateikiant ir ženklinant kitus maisto produktus, spiritinių gėrimų geografinių nuorodų apsaugos ir žemės ūkio kilmės etilo alkoholio ir distiliatų naudojimo gaminant alkoholinius gėrimus, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 110/2008, 26 straipsnio 2 dalį | 23 |
| 2023/C 156/05 | Paraiškos įregistruoti pavadinimą paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą | 27 |
| 2023/C 156/06 | Paraiškos įregistruoti pavadinimą paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą | 31 |
| 2023/C 156/07 | Produkto specifikacijos reikšmingo pakeitimo patvirtinimo paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą | 35 |
| 2023/C 156/08 | Produkto specifikacijos reikšmingo pakeitimo patvirtinimo paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą | 45 |

V   Nuomonės

KITI AKTAI

Europos Komisija

2023/C 156/04

Paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/787 dėl spiritinių gėrimų apibrėžties, apibūdinimo, pateikimo ir ženklinimo, spiritinių gėrimų pavadinimų naudojimo pateikiant ir ženklinant kitus maisto produktus, spiritinių gėrimų geografinių nuorodų apsaugos ir žemės ūkio kilmės etilo alkoholio ir distiliatų naudojimo gaminant alkoholinius gėrimus, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 110/2008, 26 straipsnio 2 dalį

23

2023/C 156/05

Paraiškos įregistruoti pavadinimą paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

27

2023/C 156/06

Paraiškos įregistruoti pavadinimą paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

31

2023/C 156/07

Produkto specifikacijos reikšmingo pakeitimo patvirtinimo paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

35

2023/C 156/08

Produkto specifikacijos reikšmingo pakeitimo patvirtinimo paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

45

---

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REKOMENDACIJOS

Europos Centrinis Bankas

| 2023 5 3 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 156/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 3

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 156/1

---

EUROPOS CENTRINIO BANKO REKOMENDACIJA

2023 m. balandžio 24 d.

skirta Europos Sąjungos Tarybai dėl Central Bank of Malta išorės auditoriaus

(ECB/2023/12)

(2023/C 156/01)

Europos Centrinio Banko valdančioji taryba,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į Europos centrinių bankų sistemos ir Europos Centrinio Banko statutą, ypač į jo 27 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Europos Centrinio Banko (ECB) ir valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionalinių centrinių bankų sąskaitų auditą atlieka nepriklausomi išorės auditoriai, kuriuos rekomenduoja ECB valdančioji taryba ir tvirtina Europos Sąjungos Taryba; |
| --- | --- |

(1)

Europos Centrinio Banko (ECB) ir valstybių narių, kurių valiuta yra euro, nacionalinių centrinių bankų sąskaitų auditą atlieka nepriklausomi išorės auditoriai, kuriuos rekomenduoja ECB valdančioji taryba ir tvirtina Europos Sąjungos Taryba;

| (2) | Central Bank of Malta išorės auditoriaus, KPMG, įgaliojimai baigėsi abipusiu sutarimu po 2022 finansinių metų audito. Todėl būtina paskirti išorės auditorių nuo 2023 finansinių metų; |
| --- | --- |

(2)

Central Bank of Malta išorės auditoriaus, KPMG, įgaliojimai baigėsi abipusiu sutarimu po 2022 finansinių metų audito. Todėl būtina paskirti išorės auditorių nuo 2023 finansinių metų;

| (3) | Central Bank of Malta išorės auditoriumi 2023–2027 finansiniams metams pasirinko Deloitte Audit Ltd, |
| --- | --- |

(3)

Central Bank of Malta išorės auditoriumi 2023–2027 finansiniams metams pasirinko Deloitte Audit Ltd,

PRIĖMĖ ŠIĄ REKOMENDACIJĄ:

rekomenduojama Deloitte Audit Ltd skirti Central Bank of Malta išorės auditoriumi 2023–2027 finansiniams metams.

Priimta Frankfurte prie Maino 2023 m. balandžio 24 d.

ECB Pirmininkė

Christine LAGARDE

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

| 2023 5 3 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 156/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 3

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 156/2

---

ACTRIS ERIC ĮSTATAI

(2023/C 156/02)

PREAMBULĖ

KADANGI klimato kaitos ir oro kokybės mokslui reikalingas trumpaamžių atmosferos sudedamųjų dalių kintamumo erdvėje ir laike išmanymas;

KADANGI, norint visapusiškiau suprasti klimato kaitos ir oro taršos varomąsias jėgas, reikia stebėti trumpaamžių atmosferos sudedamųjų dalių pasiskirstymą keturiuose matmenyse;

KADANGI, norint visapusiškiau suprasti trumpaamžių atmosferos sudedamųjų dalių kintamumą atmosferoje, reikia žinių apie sudėtingus procesus, lemiančius jų sąveiką;

KADANGI klimato kaitos ir oro kokybės mokslui reikalinga saugi prieiga prie ilgalaikių stebėjimo duomenų, kurie būtų teikiami pakankamai tiksliai ir aprėptų reikiamą geografinę sritį;

KADANGI, norint pagerinti žinias ir technologijas, skirtas klimato kaitos ir oro kokybės mokslui, reikia turėti prieigą prie aukšto lygio prietaisinių mokslinių tyrimų platformų natūralioje ir kontroliuojamoje atmosferoje;

KADANGI ACTRIS suteikia unikalią patirtį aerozolių, debesų ir reaktyviųjų pėdsakinių dujų metrologijos, duomenų, susijusių su trumpaamžių atmosferos sudedamųjų dalių kintamumu, teikimo ir prieigos prie šios informacijos procedūrų srityse;

KADANGI ACTRIS duomenų produktai reikalingi tam, kad Žemės stebėjimo sistema, skirta klimatui ir oro kokybei stebėti, būtų visapusiška, be to, jie padeda spręsti su klimato ir Žemės sistemų modeliais susijusius neaiškumus, siekiant kurti tvarius sprendinius, kaip reaguoti į aplinkos problemas;

KADANGI per ACTRIS ketinama kelti technologijų, naudojamų paskirstytojoje mokslinių tyrimų infrastruktūroje, lygį ir paslaugų, siūlomų labai plačiai naudotojų bendruomenei, įskaitant partnerius iš privačiojo sektoriaus, kokybę;

KADANGI ACTRIS taip pat skatina operatorių ir naudotojų mokymą ir stiprina atmosferos ir klimato mokslo srities mokslinių tyrimų, švietimo ir inovacijų ryšį,

TODĖL

I priede išvardyti nariai ir stebėtojai

SUSITARĖ:

1 SKYRIUS

ESMINIAI ELEMENTAI

1 straipsnis

Pavadinimas

Aerozolių, debesų ir pėdsakinių dujų mokslinių tyrimų infrastruktūra (ACTRIS) įsteigiama kaip Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros konsorciumas (ERIC) (toliau – ACTRIS ERIC) pagal Reglamentą (EB) Nr. 723/2009.

2 straipsnis

Užduotys ir veikla

1.   ACTRIS tikslas – rengti kokybiškus integruotus duomenų rinkinius atmosferos mokslų srityje ir teikti paslaugas, be kita ko, suteikti prieigą prie mokslo ir technologijų tikslams pritaikytų prietaisinių platformų.

2.   Pagrindinė ACTRIS ERIC užduotis – sukurti ir eksploatuoti paskirstytąją mokslinių tyrimų infrastruktūrą ir koordinuoti ACTRIS strateginę ir finansinę plėtrą ir ilgalaikį eksploatavimą.

3.   Vykdydamas savo pagrindinę užduotį ir laikydamasis šiuose įstatuose nustatytų taisyklių, ACTRIS ERIC vykdo šią veiklą:

| (a) | koordinuoja ir stebi, kad nacionalinių įrenginių duomenys būtų teikiami tinkamai; |
| --- | --- |

(a)

koordinuoja ir stebi, kad nacionalinių įrenginių duomenys būtų teikiami tinkamai;

| (b) | koordinuoja ir stebi centrinių įrenginių veiklą ir jų paslaugų plėtros strategijas; |
| --- | --- |

(b)

koordinuoja ir stebi centrinių įrenginių veiklą ir jų paslaugų plėtros strategijas;

| (c) | užtikrina, kad naudojantis duomenų centru gaunama prieiga prie ACTRIS duomenų ir duomenų produktų būtų atvira ir suteikiama laiku; |
| --- | --- |

(c)

užtikrina, kad naudojantis duomenų centru gaunama prieiga prie ACTRIS duomenų ir duomenų produktų būtų atvira ir suteikiama laiku;

| (d) | eksploatuoja fizinę ir nuotolinę prieigą prie teminių centrų, duomenų centro ir nacionalinių įrenginių. |
| --- | --- |

(d)

eksploatuoja fizinę ir nuotolinę prieigą prie teminių centrų, duomenų centro ir nacionalinių įrenginių.

4.   Be to, ACTRIS ERIC gali vykdyti šią veiklą:

| (a) | populiarinti ACTRIS mokslo bendruomenėse, privačiajame sektoriuje ir plačiojoje visuomenėje; |
| --- | --- |

(a)

populiarinti ACTRIS mokslo bendruomenėse, privačiajame sektoriuje ir plačiojoje visuomenėje;

| (b) | įgyvendinti visuomenės ir technologijų srityse vykstančius pokyčius, susijusius su įstatų 2 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatyta užduotimi ir veikla; |
| --- | --- |

(b)

įgyvendinti visuomenės ir technologijų srityse vykstančius pokyčius, susijusius su įstatų 2 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatyta užduotimi ir veikla;

| (c) | plėtoti bendrą veiklą su naudotojų grupėmis, įskaitant pramonės subjektus; |
| --- | --- |

(c)

plėtoti bendrą veiklą su naudotojų grupėmis, įskaitant pramonės subjektus;

| (d) | skatinti perduoti žinias pramonei, visuomenei ir politikos formuotojams; |
| --- | --- |

(d)

skatinti perduoti žinias pramonei, visuomenei ir politikos formuotojams;

| (e) | derinti ACTRIS diegimą su nacionaliniais prioritetais ir strategijomis; |
| --- | --- |

(e)

derinti ACTRIS diegimą su nacionaliniais prioritetais ir strategijomis;

| (f) | skatinti naudoti ACTRIS išteklius švietimo ir mokymo tikslais; |
| --- | --- |

(f)

skatinti naudoti ACTRIS išteklius švietimo ir mokymo tikslais;

| (g) | bendradarbiauti ir veikti kartu su kitomis mokslinių tyrimų infrastruktūromis susijusiose ir papildomose srityse; |
| --- | --- |

(g)

bendradarbiauti ir veikti kartu su kitomis mokslinių tyrimų infrastruktūromis susijusiose ir papildomose srityse;

| (h) | skatinti mokymus, informavimo veiklą ir tarptautinį bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

(h)

skatinti mokymus, informavimo veiklą ir tarptautinį bendradarbiavimą;

| (i) | dalyvauti su ACTRIS užduotimi susijusioje mokslinių tyrimų veikloje kaip finansavimą gaunantis ar teikiantis partneris ir |
| --- | --- |

(i)

dalyvauti su ACTRIS užduotimi susijusioje mokslinių tyrimų veikloje kaip finansavimą gaunantis ar teikiantis partneris ir

| (j) | vykdyti bet kokią kitą susijusią veiklą, reikalingą ACTRIS užduočiai įgyvendinti. |
| --- | --- |

(j)

vykdyti bet kokią kitą susijusią veiklą, reikalingą ACTRIS užduočiai įgyvendinti.

5.   ACTRIS ERIC savo pagrindinę užduotį vykdo nesiekdamas ekonominės naudos. Nepažeidžiant taikomų valstybės pagalbos taisyklių, ACTRIS ERIC gali vykdyti tam tikrą šalutinę ekonominę veiklą, jei ji glaudžiai susijusi su jo pagrindine užduotimi ir nekelia grėsmės jos vykdymui. Ekonominės veiklos išlaidas ir pajamas ACTRIS ERIC registruoja atskirai; jis nustato tokios veiklos kainas pagal rinkos kainas arba, jei rinkos kainos nežinomos, veiklos kainas nustato prie visų išlaidų pridėdamas pagrįstą maržą. Visas šią šalutinę ekonominę veiklą vykdant gautas įplaukas ACTRIS ERIC naudoja su savo užduotimi susijusiai veiklai tobulinti ir gerinti.

3 straipsnis

Vieta ir buveinė

1.   ACTRIS ERIC – tai paskirstytoji mokslinių tyrimų infrastruktūra, kurios buveinė yra Helsinkyje (Suomija), o centrinės administracijos padaliniai – Suomijoje ir Italijoje.

2.   Paskirstytąją mokslinių tyrimų infrastruktūrą sudaro duomenų centras, teminiai centrai ir nacionaliniai įrenginiai, kurie veikia skirtingose šalyse. Duomenų centras, teminiai centrai ir nacionaliniai įrenginiai su ACTRIS ERIC sujungiami sudarius susitarimus su organizacijomis, kuriose yra įrenginiai.

4 straipsnis

Veiklos trukmė ir likvidavimas

1.   Nedarant poveikio nuostatoms dėl ERIC likvidavimo, ACTRIS ERIC įsteigiamas neribotam laikui.

2.   Sprendimą dėl ACTRIS ERIC likvidavimo priima visuotinis susirinkimas pagal šių įstatų 18 straipsnio 8 dalį.

3.   Jei visuotinis susirinkimas nesusitaria kitaip, sumokėjus ACTRIS ERIC skolas likęs turtas paskirstomas nariams, nuolatiniams stebėtojams ir stebėtojams proporcingai jų atitinkamai ACTRIS ERIC mokėtino metinio įnašo sumai.

4.   ACTRIS ERIC nedelsdamas ir ne vėliau kaip per dešimt dienų po to, kai priimamas sprendimas dėl likvidavimo, apie tai praneša Europos Komisijai. ACTRIS ERIC nedelsdamas ir ne vėliau kaip per dešimt dienų po likvidavimo procedūros užbaigimo, apie tai praneša Europos Komisijai.

5.   ACTRIS ERIC nustoja egzistuoti atitinkamo Europos Komisijos pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

5 straipsnis

Atsakomybė ir draudimas

1.   ACTRIS ERIC atsako už savo skolas.

2.   Narių, nuolatinių stebėtojų ir stebėtojų finansinė atsakomybė už ACTRIS ERIC skolas nustatoma atsižvelgiant į jų metinius įnašus, suteiktus ACTRIS ERIC.

3.   ACTRIS ERIC apsidraudžia tinkamu draudimu nuo ACTRIS ERIC kūrimui bei veiklai būdingos galinčios kilti rizikos.

6 straipsnis

Politika dėl naudotojams suteikiamos prieigos

1.   ACTRIS ERIC suteikia veiksmingą prieigą prie duomenų, priemonių ir paslaugų. Pirmenybė nustatoma laikantis nediskriminavo principo ir remiantis mokslinės vertės, techninių galimybių ir (arba) kitais atitinkamais ACTRIS tikslui aktualiais kriterijais.

2.   Prieiga grindžiama atvirosios prieigos principais pagal kriterijus, procedūras ir sąlygas, išdėstytas ACTRIS ERIC duomenų politikos bei prieigos ir paslaugų politikos dokumentuose, kuriuos patvirtino visuotinis susirinkimas. Procedūros ir vertinimo kriterijai skelbiami viešai ACTRIS ERIC svetainėje. ACTRIS ERIC parengia naudotojams skirtas gaires, kurias pateikia, be kita ko, savo svetainėje, kad palengvintų prieigą prie duomenų, priemonių ir paslaugų.

7 straipsnis

Vertinimo politika

ACTRIS ERIC veiklą kasmet vertina Mokslo ir inovacijų patariamoji taryba. Be to, ACTRIS paslaugas, veiklą ir valdymą bent kas penkerius metus vertina nepriklausomi išorės vertintojai, kuriuos paskyrė visuotinis susirinkimas, kurie yra jam atskaitingi ir kurie nėra Mokslo ir inovacijų patariamosios tarybos nariai.

8 straipsnis

Rezultatų sklaidos politika

1.   ACTRIS ERIC populiarina atvirąjį mokslą ir inovacijas ir skatina naudotojus savo tyrimų rezultatus skelbti viešai. Leidiniuose ir kituose dokumentuose nurodoma, kad naudotasi ACTRIS duomenimis, paslaugomis ir infrastruktūra. Išsamesnė informacija pateikiama ACTRIS ERIC vidaus taisyklėse.

2.   ACTRIS ERIC tikslines auditorijas pasiekia naudodamas įvairius kanalus, be kita ko, interneto svetainę, socialinius tinklus, naujienlaiškius, praktinius seminarus, dalyvavimą konferencijose, straipsnius žurnaluose ir dienraščiuose.

9 straipsnis

Intelektinės nuosavybės teisių politika

1.   Atsižvelgiant į ACTRIS ERIC ir naudotojų sutartyse nustatytas sąlygas, jo naudotojų sukurtos intelektinės nuosavybės teisės priklauso tiems naudotojams.

2.   Subjektui arba asmeniui priklauso jų sukurti ACTRIS duomenys ir naudojantis ACTRIS įgytos ir išplėtotos intelektinės nuosavybės teisės ir kitos žinios. Konsorciumui ACTRIS ERIC leidimą naudoti ACTRIS duomenis suteikia duomenų teikėjai laikydamiesi ACTRIS duomenų politikos bei prieigos ir paslaugų politikos dokumentuose nustatytų sąlygų.

3.   ACTRIS duomenimis leidžiama naudotis laikantis atvirojo mokslo ir atvirosios prieigos principų, išsamiau išdėstytų vidaus taisyklėse.

10 straipsnis

Įdarbinimo politika

1.   ACTRIS ERIC įdarbinimo politiką reglamentuoja šalies, kurioje įdarbinami darbuotojai, įstatymai.

2.   ACTRIS ERIC darbuotojų atrankos procedūra, įdarbinimas ir darbo sąlygos pagrįsti skaidrumo, nediskriminavimo ir lygių galimybių principais. Išsamios įdarbinimo taisyklės nustatomos vidaus taisyklėse.

11 straipsnis

Viešųjų pirkimų politika

ACTRIS ERIC visus viešųjų pirkimų procedūrų kandidatus ir dalyvius vertina vienodai ir nediskriminuodamas, nepriklausomai nuo to, ar jie įsikūrę Sąjungoje, ar už jos ribų. Vykdant ACTRIS ERIC viešųjų pirkimų politiką paisoma skaidrumo, nediskriminavimo ir konkurencijos principų. Išsamios taisyklės dėl viešųjų pirkimų procedūrų ir kriterijų nustatomos vidaus taisyklėse.

2 SKYRIUS

NARYSTĖ IR STEBĖTOJO STATUSAS

NARYSTĖ IR STEBĖTOJO STATUSAS

12 straipsnis

Nariai, nuolatiniai stebėtojai, stebėtojai ir atstovaujantieji subjektai

1.   Toliau nurodyti subjektai gali tapti balsavimo teisę turinčiais ACTRIS ERIC nariais arba nuolatiniais stebėtojais ar stebėtojais, neturinčiais balsavimo teisės:

| (a) | Europos Sąjungos valstybės narės; |
| --- | --- |

(a)

Europos Sąjungos valstybės narės;

| (b) | asocijuotosios šalys, apibrėžtos Reglamento (EB) Nr. 723/2009 2 straipsnio c punkte; |
| --- | --- |

(b)

asocijuotosios šalys, apibrėžtos Reglamento (EB) Nr. 723/2009 2 straipsnio c punkte;

| (c) | trečiosios šalys, apibrėžtos Reglamento (EB) Nr. 723/2009 2 straipsnio b punkte, išskyrus asocijuotąsias šalis; |
| --- | --- |

(c)

trečiosios šalys, apibrėžtos Reglamento (EB) Nr. 723/2009 2 straipsnio b punkte, išskyrus asocijuotąsias šalis;

| (d) | tarpvyriausybinės organizacijos. |
| --- | --- |

(d)

tarpvyriausybinės organizacijos.

2.   Tapimo nariu, nuolatiniu stebėtoju arba stebėtoju sąlygos nustatytos 13 straipsnyje. ACTRIS ERIC narėmis turi būti bent viena Europos Sąjungos valstybė narė ir bent dvi kitos šalys, kurios yra valstybės narės arba asocijuotosios šalys.

3.   Visais atvejais valstybės narės ir asocijuotosios šalys kartu turi balsavimo teisių daugumą visuotiniame susirinkime. Visuotinis susirinkimas užtikrina, kad ACTRIS ERIC visada laikytųsi šio reikalavimo.

4.   Bet kuriam 12 straipsnio 1 dalies a–c punktuose nurodytam nariui, nuolatiniam stebėtojui arba stebėtojui visuotiniame susirinkime gali atstovauti vienas arba keli viešieji subjektai, įskaitant regionus arba privačiuosius subjektus, kuriems pavesta teikti viešąsias paslaugas; narys arba stebėtojas atstovą pasirenka savo nuožiūra ir jį paskiria pagal savo taisykles ir procedūras. Tokie nariai, nuolatiniai stebėtojai arba stebėtojai informuoja visuotinio susirinkimo pirmininką apie su atstovaujančiuoju subjektu susijusius pasikeitimus, jo įgaliojimų pasibaigimą ir atstovaujančiajam subjektui perduotų konkrečių teisių ir pareigų pasikeitimus.

5.   ACTRIS ERIC nariai, nuolatiniai stebėtojai ir stebėtojai bei atstovaujantieji subjektai išvardyti I priede. I priedą nuolat atnaujina visuotinio susirinkimo pirmininkas arba jo įgaliotas asmuo.

6.   Tais atvejais, kai ACTRIS ERIC mano, kad tai naudinga, jis taip pat gali sudaryti susitarimą su trečiosiomis šalimis, pavyzdžiui, šalimis, kurios negali būti ERIC narėmis, nuolatinėmis stebėtojomis arba stebėtojomis.

13 straipsnis

Nario, nuolatinio stebėtojo arba stebėtojo statuso suteikimo sąlygos

1.   Subjektai, pasirašę oficialų prašymą įsteigti ACTRIS ERIC, nariais arba stebėtojais tampa Komisijos sprendimu įsteigti ACTRIS ERIC pagal Reglamentą (EB) Nr. 723/2009.

2.   Laikantis 13 straipsnio 1 dalies, 12 straipsnio 1 dalyje nurodyti subjektai, norintys tapti ACTRIS ERIC nariais, visuotinio susirinkimo pirmininkui pateikia raštišką prašymą. Prašyme aprašoma, kaip subjektas padės atlikti 2 straipsnyje nurodytus ACTRIS ERIC uždavinius, vykdyti tame pačiame straipsnyje apibūdintą veiklą ir kaip laikysis 15 straipsnyje nurodytų pareigų.

3.   Laikantis 13 straipsnio 1 dalies, 12 straipsnio 1 dalyje nurodyti subjektai, pageidaujantys prisidėti prie ACTRIS ERIC veiklos, bet negalintys prisijungti prie ACTRIS ERIC kaip nariai, gali teikti prašymą būti nuolatiniais stebėtojais arba stebėtojais. Pareiškėjai visuotinio susirinkimo pirmininkui pateikia raštišką prašymą. Prašyme aprašoma, kaip pareiškėjas padės atlikti 2 straipsnyje nurodytus ACTRIS ERIC uždavinius, vykdyti tame pačiame straipsnyje apibūdintą veiklą ir kaip laikysis 16 straipsnyje nurodytų pareigų.

14 straipsnis

Nario, nuolatinio stebėtojo arba stebėtojo išstojimas ir nario arba stebėtojo statuso panaikinimas

1.   Narys arba nuolatinis stebėtojas negali išstoti per pirmuosius penkerius ACTRIS ERIC veiklos metus.

2.   Praėjus pirmiesiems penkeriems metams nuo ACTRIS ERIC įsteigimo, narys arba nuolatinis stebėtojas gali išstoti finansinių metų pabaigoje, jei jis apie savo išstojimą praneša prieš šešis mėnesius išsiųsdamas oficialų prašymą visuotinio susirinkimo pirmininkui.

3.   Stebėtojas gali išstoti finansinių metų pabaigoje, jei jis apie savo išstojimą praneša prieš šešis mėnesius išsiųsdamas oficialų prašymą visuotinio susirinkimo pirmininkui.

4.   Nariai, nuolatiniai stebėtojai ir stebėtojai, prieš įsigaliojant jų išstojimui, privalo įvykdyti visus finansinius ir kitus įsipareigojimus.

5.   Visuotinis susirinkimas gali nutraukti narystę arba stebėtojo statuso galiojimą, jeigu yra įvykusios toliau nurodytos sąlygos:

| (a) | narys, nuolatinis stebėtojas arba stebėtojas šiurkščiai pažeidė vieną ar kelis šiuose įstatuose nustatytus įsipareigojimus; |
| --- | --- |

(a)

narys, nuolatinis stebėtojas arba stebėtojas šiurkščiai pažeidė vieną ar kelis šiuose įstatuose nustatytus įsipareigojimus;

| (b) | per šešis mėnesius nuo visuotinio susirinkimo pirmininko rašytinio pranešimo apie pažeidimą gavimo narys, nuolatinis stebėtojas arba stebėtojas tokio pažeidimo neištaisė. |
| --- | --- |

(b)

per šešis mėnesius nuo visuotinio susirinkimo pirmininko rašytinio pranešimo apie pažeidimą gavimo narys, nuolatinis stebėtojas arba stebėtojas tokio pažeidimo neištaisė.

6.   14 straipsnio 5 dalyje nurodytas narys, nuolatinis stebėtojas arba stebėtojas turi teisę paaiškinti savo poziciją visuotiniam susirinkimui prieš jam priimant sprendimą šiuo klausimu.

7.   Narys, nuolatinis stebėtojas arba stebėtojas, kuris išstoja arba kurio narystė ar stebėtojo statusas panaikinami, neturi teisės į sumokėtų įnašų grąžinimą ar kompensavimą.

8.   Nedarant poveikio 14 straipsnio 1–3 dalims, nariai, nuolatiniai stebėtojai ir stebėtojai, kurie yra trečiosios šalys, tačiau nėra asocijuotosios šalys ar tarpvyriausybinės organizacijos, gali išstoti iš ACTRIS ERIC dėl Tarybos reglamento (EB) Nr. 723/2009 pakeitimų, kurie turėtų esminės įtakos jų teisėms ir pareigoms, susijusioms su ACTRIS ERIC. Tokie pakeitimai laikomi esminiais, jei dėl jų reikia padidinti mokesčius (įskaitant metinius įnašus), pakeisti balsavimo teises, nustatyti reikalavimus, prieštaraujančius taikomiems teisės aktams pagal šių įstatų 31 straipsnį, panaikinti teisę būti atstovaujamiems visuotiniame susirinkime ar kituose ACTRIS ERIC įsteigtuose organuose arba pakeisti jų teises, susijusias su atstovavimu ar naudojimusi ACTRIS paslaugomis ir įrenginiais.

Dėl išstojimo iš ACTRIS ERIC įsipareigojimų ir pasekmių iš pradžių sprendžiama pagal 14 straipsnio 4 dalį vienbalsiu visuotinio susirinkimo sprendimu.

Nepaisant 14 straipsnio 1–3 dalių, atitinkamas narys ir nuolatinis stebėtojas (per 6 mėnesius nuo atitinkamo ERIC reglamentų pakeitimo) ne vėliau kaip prieš tris mėnesius praneša visuotiniam susirinkimui apie išstojimą, kuris įsigalioja ne anksčiau kaip praėjus penkeriems metams nuo šių įstatų įsigaliojimo.

Nepaisant 14 straipsnio 1–3 dalių, atitinkamas stebėtojas (per 6 mėnesius nuo atitinkamo ERIC reglamentų pakeitimo) ne vėliau kaip prieš tris mėnesius praneša visuotiniam susirinkimui apie išstojimą.

3 SKYRIUS

NARIŲ IR STEBĖTOJŲ TEISĖS IR PAREIGOS

NARIŲ IR STEBĖTOJŲ TEISĖS IR PAREIGOS

15 straipsnis

Nariai

1.   Nepažeidžiant kitų šiuose įstatuose, vidaus politikoje ar taikomuose teisės aktuose nustatytų teisių, kiekvienas narys turi teisę:

| a) | dalyvauti ir balsuoti visuotiniame susirinkime; |
| --- | --- |

a)

dalyvauti ir balsuoti visuotiniame susirinkime;

| b) | dalyvauti ACTRIS ERIC renginiuose ir veikloje; |
| --- | --- |

b)

dalyvauti ACTRIS ERIC renginiuose ir veikloje;

| c) | turėti galimybę gauti paramą iš ACTRIS ERIC ir paskirstytosios mokslinių tyrimų infrastruktūros teminių centrų savo nacionaliniams įrenginiams; |
| --- | --- |

c)

turėti galimybę gauti paramą iš ACTRIS ERIC ir paskirstytosios mokslinių tyrimų infrastruktūros teminių centrų savo nacionaliniams įrenginiams;

| d) | pagal 12 straipsnį paskirti atstovaujančiuosius subjektus; |
| --- | --- |

d)

pagal 12 straipsnį paskirti atstovaujančiuosius subjektus;

| e) | rinkti ir būti renkamam į ACTRIS ERIC valdymo organus per savo atstovus visuotiniame susirinkime; |
| --- | --- |

e)

rinkti ir būti renkamam į ACTRIS ERIC valdymo organus per savo atstovus visuotiniame susirinkime;

| f) | priimti centrinio įrenginio padalinį ir vadovauti centriniam įrenginiui; |
| --- | --- |

f)

priimti centrinio įrenginio padalinį ir vadovauti centriniam įrenginiui;

| g) | pirkti prekes ir paslaugas, kurios turi būti teikiamos natūra tik ACTRIS ERIC oficialiai naudoti ir kurios yra skirtos tik ACTRIS ERIC neekonominės veiklos tikslais (ir atitinkamai įtraukiamos į ACTRIS ERIC sąskaitas). |
| --- | --- |

g)

pirkti prekes ir paslaugas, kurios turi būti teikiamos natūra tik ACTRIS ERIC oficialiai naudoti ir kurios yra skirtos tik ACTRIS ERIC neekonominės veiklos tikslais (ir atitinkamai įtraukiamos į ACTRIS ERIC sąskaitas).

2.   Kiekvienas narys:

| (a) | pagal 26 straipsnį teikia metinį įnašą; |
| --- | --- |

(a)

pagal 26 straipsnį teikia metinį įnašą;

| (b) | įgalioja savo atstovus balsuoti visais visuotinio susirinkimo posėdžio metu iškeltais klausimais; |
| --- | --- |

(b)

įgalioja savo atstovus balsuoti visais visuotinio susirinkimo posėdžio metu iškeltais klausimais;

| (c) | įsipareigoja vykdyti 2 straipsnyje apibrėžtas ACTRIS ERIC užduotis ir veiklą; |
| --- | --- |

(c)

įsipareigoja vykdyti 2 straipsnyje apibrėžtas ACTRIS ERIC užduotis ir veiklą;

| (d) | skatina priimti ACTRIS standartus savo nacionalinėse ACTRIS mokslo bendruomenėse; |
| --- | --- |

(d)

skatina priimti ACTRIS standartus savo nacionalinėse ACTRIS mokslo bendruomenėse;

| (e) | eksploatuoja pakankamos kokybės nacionalinius įrenginius, kad galėtų teikti paslaugas ACTRIS. |
| --- | --- |

(e)

eksploatuoja pakankamos kokybės nacionalinius įrenginius, kad galėtų teikti paslaugas ACTRIS.

16 straipsnis

Nuolatiniai stebėtojai ir stebėtojai

1.   Stebėtojų teisės yra šios:

| (a) | dalyvauti visuotinio susirinkimo posėdžiuose be teisės balsuoti; |
| --- | --- |

(a)

dalyvauti visuotinio susirinkimo posėdžiuose be teisės balsuoti;

| (b) | dalyvauti ACTRIS ERIC renginiuose ir veikloje; |
| --- | --- |

(b)

dalyvauti ACTRIS ERIC renginiuose ir veikloje;

| (c) | turėti galimybę gauti paramą iš ACTRIS ERIC ir paskirstytosios mokslinių tyrimų infrastruktūros teminių centrų savo nacionaliniams įrenginiams; |
| --- | --- |

(c)

turėti galimybę gauti paramą iš ACTRIS ERIC ir paskirstytosios mokslinių tyrimų infrastruktūros teminių centrų savo nacionaliniams įrenginiams;

| (d) | pagal 12 straipsnį paskirti atstovaujančiuosius subjektus. |
| --- | --- |

(d)

pagal 12 straipsnį paskirti atstovaujančiuosius subjektus.

2.   Kiekvienas stebėtojas:

| (a) | pagal 26 straipsnį teikia metinį įnašą; |
| --- | --- |

(a)

pagal 26 straipsnį teikia metinį įnašą;

| (b) | įsipareigoja vykdyti 2 straipsnyje apibrėžtas ACTRIS ERIC užduotis ir veiklą; |
| --- | --- |

(b)

įsipareigoja vykdyti 2 straipsnyje apibrėžtas ACTRIS ERIC užduotis ir veiklą;

| (c) | skatina priimti ACTRIS standartus savo nacionalinėse ACTRIS mokslo bendruomenėse; |
| --- | --- |

(c)

skatina priimti ACTRIS standartus savo nacionalinėse ACTRIS mokslo bendruomenėse;

| (d) | suteikia reikiamą techninę infrastruktūrą, kuri būtina prieigai užtikrinti. |
| --- | --- |

(d)

suteikia reikiamą techninę infrastruktūrą, kuri būtina prieigai užtikrinti.

3.   Stebėtojai priimami ne ilgesniam kaip trejų metų laikotarpiui su galimybe jį du kartus pratęsti vieniems metams, jeigu tam pritaria visuotinis susirinkimas.

4.   Stebėtojui, kuris numato ilgalaikį dalyvavimą konsorciume, tačiau negali tapti nariu, gavus visuotinio susirinkimo patvirtinimą gali būti suteiktas nuolatinio stebėtojo statusas. Nuolatiniai stebėtojai turi tokias pačias 15 straipsnio 1 ir 2 dalyse ir 26 straipsnyje nurodytas teises ir pareigas kaip ir nariai, išskyrus teisę balsuoti visuotiniame susirinkime.

17 straipsnis

Narių, stebėtojų ir nuolatinių stebėtojų teisių sustabdymas

1.   Jei nario pagal 26 straipsnį nesumokėtų įnašų suma siekia arba viršija įnašų, kuriuos tas narys turėjo sumokėti už praėjusius metus, sumą, jo balsavimo teisės visuotiniame susirinkime automatiškai sustabdomos, kol bus sumokėti įnašai.

2.   Jei stebėtojo arba nuolatinio stebėtojo pagal 26 straipsnį nesumokėtų įnašų suma siekia arba viršija įnašų, kuriuos tas stebėtojas arba nuolatinis stebėtojas turėjo sumokėti už praėjusius metus, sumą, jo teisė dalyvauti visuotinio susirinkimo posėdžiuose automatiškai sustabdoma, kol bus sumokėti įnašai.

4 SKYRIUS

VALDYMAS

VALDYMAS

18 straipsnis

Visuotinis susirinkimas

1.   Visuotinis susirinkimas yra ACTRIS ERIC valdymo organas, kurį sudaro narių, nuolatinių stebėtojų ir stebėtojų delegatai. Kiekvienam nariui, nuolatiniam stebėtojui arba stebėtojui atstovauja ne daugiau kaip du delegatai. Delegatus skiria narys, nuolatinis stebėtojas arba stebėtojas. Visuotinio susirinkimo posėdžiai vyksta bent kartą per metus; jis yra atsakingas už bendrą ACTRIS ERIC valdymą ir priežiūrą. Visuotinis susirinkimas išsirenka pirmininką ir pirmininko pavaduotoją dvejų metų kadencijai, kuri gali būti pratęsta du kartus. Kiekvienas narys, nuolatinis stebėtojas arba stebėtojas nedelsdamas raštu informuoja visuotinio susirinkimo pirmininką apie savo delegatų paskyrimą arba jų paskyrimo nutraukimą. Delegatus gali lydėti ne daugiau kaip du ekspertai, kurių vienintelis tikslas – konsultuoti delegatus. Ekspertai per posėdžius negali reikšti nuomonių, nebent juos pakviestų pirmininkas. Visuotinis susirinkimas priima savo vidaus taisykles.

2.   Kiekvienas narys turi vieną balsą; jeigu narys prisideda prie bent vieno ACTRIS centrinio įrenginio, jis turi vieną papildomą balsą, o jeigu jis prisideda prie daugiau nei trijų skirtingų ACTRIS centrinių įrenginių, jis turi dar vieną papildomą balsą. Nuolatiniai stebėtojai ir stebėtojai visuotinio susirinkimo posėdžiuose dalyvauja be teisės balsuoti.

3.   Visuotinį susirinkimą šaukia ir jam pirmininkauja pirmininkas. Jei pirmininko nėra, visuotiniam susirinkimui pirmininkauja pirmininko pavaduotojas.

4.   Neeilinis visuotinio susirinkimo posėdis sušaukiamas trečdalio narių prašymu.

5.   Narys gali atstovauti ne daugiau kaip dar vienam nariui. Atstovaujamas narys prieš visuotinio susirinkimo posėdį apie tai raštu informuoja pirmininką.

6.   Sprendimai taip pat gali būti priimami taikant rašytinę procedūrą. Rašytinės procedūros sąlygos nustatytos visuotinio susirinkimo priimtose vidaus taisyklėse.

7.   Kad posėdis būtų galiojantis, reikalingas dviejų trečdalių tiek narių, tiek balsų kvorumas. Jei kvorumas nepasiekiamas, paskelbus naują kvietimą su ta pačia darbotvarke kuo skubiau sušaukiamas antrasis posėdis. Antrajame posėdyje kvorumas laikomas pasiektu, jei dalyvauja 50 proc. narių ir pareiškiama 50 proc. balsų.

8.   Visuotinis susirinkimas visų pirma:

| | posėdyje dalyvaujantys nariai vienbalsiai nusprendžia dėl ACTRIS ERIC įstatų pakeitimo. |
| --- | --- |

posėdyje dalyvaujantys nariai vienbalsiai nusprendžia dėl ACTRIS ERIC įstatų pakeitimo.

| | Pagal 26 straipsnio 2 dalį priimant sprendimus toliau nurodytais klausimais reikalinga a) dviejų trečdalių posėdyje dalyvaujančių narių balsų dauguma ir b) 60 proc. metinių nario įnašų, sumokėtų už paskutinius finansinius metus, dauguma:







  (a) | ACTRIS ERIC finansinio plano tvirtinimas; |
| --- | --- | --- |

Pagal 26 straipsnio 2 dalį priimant sprendimus toliau nurodytais klausimais reikalinga a) dviejų trečdalių posėdyje dalyvaujančių narių balsų dauguma ir b) 60 proc. metinių nario įnašų, sumokėtų už paskutinius finansinius metus, dauguma:

(a)

ACTRIS ERIC finansinio plano tvirtinimas;

| (b) | vidaus finansinių taisyklių tvirtinimas. |
| --- | --- |

(b)

vidaus finansinių taisyklių tvirtinimas.

| | Pagal 26 straipsnio 2 dalį priimant sprendimus toliau nurodytais klausimais reikalinga dviejų trečdalių posėdyje dalyvaujančių narių balsų dauguma:







  (a) | metinių darbo planų ir biudžeto tvirtinimas; |
| --- | --- | --- |

Pagal 26 straipsnio 2 dalį priimant sprendimus toliau nurodytais klausimais reikalinga dviejų trečdalių posėdyje dalyvaujančių narių balsų dauguma:

(a)

metinių darbo planų ir biudžeto tvirtinimas;

| (b) | vidaus taisyklių, išskyrus vidaus finansines taisykles, tvirtinimas; |
| --- | --- |

(b)

vidaus taisyklių, išskyrus vidaus finansines taisykles, tvirtinimas;

| (c) | narių ir nuolatinių stebėtojų įnašai; |
| --- | --- |

(c)

narių ir nuolatinių stebėtojų įnašai;

| (d) | savanoriškas ACTRIS ERIC likvidavimas ir panaikinimas; |
| --- | --- |

(d)

savanoriškas ACTRIS ERIC likvidavimas ir panaikinimas;

| (e) | ankstesnių metinių finansinių ataskaitų ir veiklos ataskaitos tvirtinimas; |
| --- | --- |

(e)

ankstesnių metinių finansinių ataskaitų ir veiklos ataskaitos tvirtinimas;

| (f) | pirmininko ir pirmininko pavaduotojų skyrimas; |
| --- | --- |

(f)

pirmininko ir pirmininko pavaduotojų skyrimas;

| (g) | generalinio direktoriaus skyrimas ar atleidimas; |
| --- | --- |

(g)

generalinio direktoriaus skyrimas ar atleidimas;

| (h) | naujų narių, nuolatinių stebėtojų ir stebėtojų tvirtinimas ir stebėtojų įgaliojimų atnaujinimas; |
| --- | --- |

(h)

naujų narių, nuolatinių stebėtojų ir stebėtojų tvirtinimas ir stebėtojų įgaliojimų atnaujinimas;

| (i) | nario ar stebėtojo statuso panaikinimas visuotiniame susirinkime, neleidžiant atitinkamam nariui balsuoti; |
| --- | --- |

(i)

nario ar stebėtojo statuso panaikinimas visuotiniame susirinkime, neleidžiant atitinkamam nariui balsuoti;

| (j) | papildomų patariamųjų organų, nereglamentuojamų šiais įstatais, taip pat komitetų ir darbo grupių steigimas ir panaikinimas. |
| --- | --- |

(j)

papildomų patariamųjų organų, nereglamentuojamų šiais įstatais, taip pat komitetų ir darbo grupių steigimas ir panaikinimas.

| | Sprendimas paprasta balsų dauguma priimamas: | bet kokiais kitais klausimais. |
| --- | --- | --- |

Sprendimas paprasta balsų dauguma priimamas:

bet kokiais kitais klausimais.

19 straipsnis

Generalinis direktorius

1.   Generalinį direktorių visuotinis susirinkimas skiria vadovaudamasis savo patvirtinta tvarka. Generalinį direktorių įdarbina ACTRIS ERIC. Generalinis direktorius yra ACTRIS ERIC teisinis atstovas. Generalinis direktorius yra atsakingas už visuotinio susirinkimo sprendimų įgyvendinimą ir užtikrina, kad mokslinė ir strateginė ACTRIS plėtra atitiktų lūkesčius dėl socialinio ir ekonominio poveikio, technologijų plėtros ir inovacijų. Generalinis direktorius aktyviai prisideda prie bendruomenės kūrimo ir išorės santykių bei strateginių partnerysčių skatinimo, taip pat prie ACTRIS veiklos priežiūros ir koordinavimo. Generalinis direktorius atstovauja ACTRIS ERIC visose bylose.

2.   Generalinio direktoriaus kadencija yra penkeri metai. Visuotinis susirinkimas gali vieną kartą pratęsti kadenciją.

3.   Generalinis direktorius dirba ACTRIS ERIC buveinėje ir yra atsakingas už ACTRIS ERIC darbuotojų ir veiklos valdymą pagal ACTRIS ERIC biudžetą ir vidaus taisykles.

20 straipsnis

Centrinė administracija

Centrinė administracija yra ACTRIS centras, koordinuojantis ACTRIS operacijas ir sudarantis sąlygas teikti ACTRIS paslaugas. Centrinė administracija prisideda prie visuotinio susirinkimo ir ACTRIS ERIC patariamųjų organų bei komitetų darbo.

21 straipsnis

Mokslo ir inovacijų patariamoji taryba

1.   Visuotinis susirinkimas įsteigia nepriklausomą išorinę Mokslo ir inovacijų patariamąją tarybą. Mokslo ir inovacijų patariamosios tarybos narius skiria visuotinis susirinkimas.

2.   Mokslo ir inovacijų patariamoji taryba:

| a) | stebi mokslinės ir operatyvinės ACTRIS ERIC ir paskirstytosios mokslinių tyrimų infrastruktūros veiklos kokybę; |
| --- | --- |

a)

stebi mokslinės ir operatyvinės ACTRIS ERIC ir paskirstytosios mokslinių tyrimų infrastruktūros veiklos kokybę;

| b) | teikia grįžtamąją informaciją ir rekomendacijas dėl ACTRIS ERIC ir paskirstytosios mokslinių tyrimų infrastruktūros veiklos plėtojimo; |
| --- | --- |

b)

teikia grįžtamąją informaciją ir rekomendacijas dėl ACTRIS ERIC ir paskirstytosios mokslinių tyrimų infrastruktūros veiklos plėtojimo;

| c) | ne rečiau kaip kartą per metus susitinka ir teikia rekomendacijas visuotiniam susirinkimui. |
| --- | --- |

c)

ne rečiau kaip kartą per metus susitinka ir teikia rekomendacijas visuotiniam susirinkimui.

22 straipsnis

Etikos patariamoji taryba

1.   Visuotinis susirinkimas įsteigia nepriklausomą Etikos patariamąją tarybą. Etikos patariamosios tarybos narius skiria visuotinis susirinkimas.

2.   Etikos patariamoji taryba:

| a) | teikia grįžtamąją informaciją ir rekomendacijas dėl ACTRIS ERIC ir paskirstytosios mokslinių tyrimų infrastruktūros veiklos etikos aspektų plėtojimo; |
| --- | --- |

a)

teikia grįžtamąją informaciją ir rekomendacijas dėl ACTRIS ERIC ir paskirstytosios mokslinių tyrimų infrastruktūros veiklos etikos aspektų plėtojimo;

| b) | prireikus susitinka ir teikia rekomendacijas visuotiniam susirinkimui ir generaliniam direktoriui. |
| --- | --- |

b)

prireikus susitinka ir teikia rekomendacijas visuotiniam susirinkimui ir generaliniam direktoriui.

23 straipsnis

Finansų komitetas

1.   Visuotinis susirinkimas įsteigia finansų komitetą ir skiria jo narius.

2.   Finansų komitetas:

| a) | padeda visuotiniam susirinkimui su finansų planavimo valdymu susijusiais klausimais; |
| --- | --- |

a)

padeda visuotiniam susirinkimui su finansų planavimo valdymu susijusiais klausimais;

| b) | prireikus susitinka ir teikia rekomendacijas visuotiniam susirinkimui. |
| --- | --- |

b)

prireikus susitinka ir teikia rekomendacijas visuotiniam susirinkimui.

3.   Finansų komitetas priima savo darbo tvarkos taisykles, kurias tvirtina visuotinis susirinkimas.

24 straipsnis

Kiti organai, komitetai ir darbo grupės

ACTRIS ERIC prireikus gali įsteigti kitus organus, komitetus ir darbo grupes ir apibrėžti jų paskyrimą bei įgaliojimus.

5 SKYRIUS

FINANSAI IR ĮNAŠAI

FINANSAI IR ĮNAŠAI

25 straipsnis

Finansiniai ištekliai

ACTRIS ERIC išteklius sudaro:

| (a) | narių, nuolatinių stebėtojų ir stebėtojų įnašai pagal 26 straipsnį ir II priedą; |
| --- | --- |

(a)

narių, nuolatinių stebėtojų ir stebėtojų įnašai pagal 26 straipsnį ir II priedą;

| (b) | dotacijos ir dovanos ir |
| --- | --- |

(b)

dotacijos ir dovanos ir

| (c) | kiti ištekliai neviršijant visuotinio susirinkimo nustatytų ribų ir laikantis jo nustatytų sąlygų. |
| --- | --- |

(c)

kiti ištekliai neviršijant visuotinio susirinkimo nustatytų ribų ir laikantis jo nustatytų sąlygų.

26 straipsnis

Įnašai

1.   Narių, nuolatinių stebėtojų ir stebėtojų įnašas apskaičiuojamas pagal II priede nustatytas pagrindines taisykles ir principus, kurie išsamiau išdėstyti ACTRIS ERIC vidaus finansinėse taisyklėse.

2.   Įnašų pakeitimą turi patvirtinti narys (-iai) arba nuolatinis (-iai) stebėtojas (-ai), kuriam (-iems) pakeitimas daro poveikį, o tik tada jį gali patvirtinti visuotinis susirinkimas.

27 straipsnis

Biudžeto principai, finansinės ataskaitos ir auditas

1.   ACTRIS ERIC finansiniai metai prasideda kiekvienų metų sausio 1 d. ir baigiasi gruodžio 31 d.

2.   ACTRIS ERIC taikomi tos šalies, kurioje yra jo buveinė, teisės reikalavimai, susiję su finansinių ataskaitų rengimu, pateikimu, auditu ir skelbimu. Išsamesnės taisyklės nustatomos ACTRIS ERIC vidaus finansinėse taisyklėse.

3.   ACTRIS ERIC finansinės ataskaitos pateikiamos kartu su finansinių metų biudžeto ir finansų valdymo ataskaita. Visuotiniam susirinkimui pateikiama metinė ataskaita ir metinis biudžetas.

4.   Narių, nuolatinių stebėtojų, stebėtojų ar trečiųjų šalių aukas, dovanas ir visas kitas pajamas galima priimti gavus visuotinio susirinkimo pritarimą.

28 straipsnis

Atleidimas nuo mokesčių ir akcizų

1.   ACTRIS ERIC ir 2009 m. birželio 25 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 723/2009 dėl Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros konsorciumo (ERIC) Bendrijos teisinio pagrindo 9 straipsnio 1 dalyje ir įstatų 2 ir 3 skyriuose nurodytų ERIC narių perkamos prekės ir paslaugos, kurios skirtos tik ACTRIS ERIC oficialiai naudoti ir perkamos tik ACTRIS ERIC neekonominės veiklos tikslais, suderinamais su jo veikla, neapmokestinamos PVM pagal Tarybos direktyvos 2006/112/EB 143 straipsnio 1 dalies g punktą ir 151 straipsnio 1 dalies b punktą ir Tarybos įgyvendinimo reglamento (ES) Nr. 282/2011 50 ir 51 straipsnius. PVM neapmokestinami tik pirkiniai, kurių vertė viršija 300 EUR.

2.   Atleidimas nuo akcizų pagal Tarybos direktyvos (ES) 2020/262 11 straipsnį taikomas tik didesnės nei 300 EUR vertės ACTRIS ERIC pirkiniams, kurie skirti tik ACTRIS ERIC oficialiai naudoti ir įsigyjami tik jo neekonominės veiklos tikslais, suderinamais su jo veikla.

3.   Atleidimas nuo mokesčių ir akcizų netaikomas darbuotojų pirkiniams.

6 SKYRIUS

ĮVAIRIOS NUOSTATOS

ĮVAIRIOS NUOSTATOS

29 straipsnis

Ataskaitų teikimas Europos Komisijai

1.   ACTRIS ERIC parengia metinę veiklos ataskaitą, kurioje visų pirma aptariami moksliniai, einamieji ir finansiniai veiklos aspektai. Ataskaitą tvirtina visuotinis susirinkimas ir ją perduoda Europos Komisijai ir atitinkamoms valdžios institucijoms per šešis mėnesius nuo atitinkamų finansinių metų pabaigos. Ši ataskaita skelbiama viešai ACTRIS ERIC interneto svetainėje.

2.   ACTRIS ERIC informuoja Europos Komisiją apie visas aplinkybes, dėl kurių jai gali atsirasti didelių kliūčių įvykdyti savo uždavinius arba jai gali būti sukliudyta įvykdyti Reglamente (EB) Nr. 723/2009 nustatytus reikalavimus.

30 straipsnis

Darbo kalba

ACTRIS ERIC darbo kalba – anglų kalba.

31 straipsnis

Taikytina teisė

ACTRIS ERIC vidaus veikimui taikoma:

| (a) | Sąjungos teisė, ypač Reglamentas (EB) Nr. 723/2009 ir to reglamento 6 straipsnio 1 dalies a punkte ir 11 straipsnio 1 dalyje nurodyti sprendimai; |
| --- | --- |

(a)

Sąjungos teisė, ypač Reglamentas (EB) Nr. 723/2009 ir to reglamento 6 straipsnio 1 dalies a punkte ir 11 straipsnio 1 dalyje nurodyti sprendimai;

| (b) | b) valstybės, kurioje yra ACTRIS ERIC buveinė, teisė tais klausimais, kurie nereglamentuojami arba tik iš dalies reglamentuojami a punkte nurodytais aktais; ir |
| --- | --- |

(b)

b) valstybės, kurioje yra ACTRIS ERIC buveinė, teisė tais klausimais, kurie nereglamentuojami arba tik iš dalies reglamentuojami a punkte nurodytais aktais; ir

| (c) | šie įstatai ir jų įgyvendinimo taisyklės. |
| --- | --- |

(c)

šie įstatai ir jų įgyvendinimo taisyklės.

32 straipsnis

Ginčai

1.   ACTRIS ERIC nariai, nuolatiniai stebėtojai ir stebėtojai stengiasi ginčus spręsti taikiai.

2.   Narių, stebėtojų ir nuolatinių stebėtojų tarpusavio teisinių ginčų dėl ACTRIS ERIC, narių, stebėtojų ir nuolatinių stebėtojų teisinių ginčų su ACTRIS ERIC, taip pat teisinių ginčų, kuriuose viena iš šalių yra Sąjunga, nagrinėjimas priklauso Europos Sąjungos Teisingumo Teismo jurisdikcijai.

3.   ACTRIS ERIC ir trečiųjų asmenų ginčams taikomi Sąjungos teisės aktai dėl jurisdikcijos. Sąjungos teisės aktuose nenumatytais atvejais teismas, turintis jurisdikciją spręsti tokius ginčus, nustatomas pagal valstybės, kurioje yra ACTRIS ERIC buveinė, teisę.

33 straipsnis

Įstatų atnaujinimas ir viešinimas

Įstatai yra nuolat atnaujinami ir viešai skelbiami ACTRIS ERIC interneto svetainėje ir buveinėje.

34 straipsnis

Steigimo nuostatos

1.   Įsigaliojus Europos Komisijos sprendimui įsteigti ACTRIS ERIC, valstybė, kurioje yra ACTRIS ERIC buveinė, nedelsdama sušaukia pirmąjį visuotinio susirinkimo posėdį.

2.   Prieš pirmąjį posėdį, ne vėliau kaip per keturiasdešimt penkias kalendorines dienas nuo Europos Komisijos sprendimo įsteigti ACTRIS ERIC įsigaliojimo, atitinkama valstybė praneša nariams steigėjams ir stebėtojams, ar ACTRIS ERIC vardu reikia imtis kokio nors konkretaus skubaus teisinio veiksmo. Jei nė vienas narys steigėjas per penkias darbo dienas nuo pranešimo gavimo nepateikia prieštaravimo, teisinio veiksmo imasi atitinkamos valstybės tinkamai įgaliotas asmuo.

---

I PRIEDAS

NARIŲ, NUOLATINIŲ STEBĖTOJŲ, STEBĖTOJŲ IR ATSTOVAUJANČIŲJŲ SUBJEKTŲ SĄRAŠAS

| Nariai | Atstovaujantieji subjektai |
| --- | --- |
| Austrijos Respublika | Federalinė švietimo, mokslo ir mokslinių tyrimų ministerija (vok. Bundesministerium für Bildung, Wissenschaft und Forschung) |
| Belgijos Karalystė | Service public de programmation Politique scientifique (BELSPO) – Autorité fédérale
  Departement Economie, Wetenscap en Innovatie (EWI) – Vlaamse overheid
  Service public de Wallonie – Direction Générale opérationelle de l’Economie, de l’Emploi & de la Recherche (EER) – Région wallonne |
| Bulgarijos Respublika | Švietimo ir mokslo ministerija |
| Kipro Respublika | Mokslinių tyrimų, inovacijų ir skaitmeninės politikos viceministerija |
| Čekijos Respublika | Švietimo, jaunimo ir sporto ministerija |
| Danijos Karalystė | Danijos aukštojo mokslo ir mokslinės veiklos agentūra |
| Suomijos Respublika | Švietimo ir kultūros ministerija
  Transporto ir ryšių ministerija |
| Vokietijos Federacinė Respublika | Federalinė aplinkos, gamtos apsaugos, branduolinės saugos ir vartotojų apsaugos ministerija |
| Italijos Respublika | Nacionalinė mokslinių tyrimų taryba (CNR) |
| Norvegijos Karalystė | Norvegijos mokslinių tyrimų taryba |
| Lenkijos Respublika | Švietimo ir mokslo ministerija |
| Rumunija | Ministerul Cercetării, Inovării și Digitalizării (RO), Mokslinių tyrimų, inovacijų ir skaitmenizacijos ministerija (EN) |
| Prancūzijos Respublika | Centre national de la recherche scientifique (CNRS) |
| Ispanijos Karalystė | Mokslo ir inovacijų ministerija |
| Švedijos Karalystė | Švedijos mokslinių tyrimų taryba (VR) |
| Stebėtojai | Atstovaujantieji subjektai |
| Šveicarijos Konfederacija | Federalinė aplinkos tarnyba (FOEN) |

Nariai

Atstovaujantieji subjektai

Austrijos Respublika

Federalinė švietimo, mokslo ir mokslinių tyrimų ministerija (vok. Bundesministerium für Bildung, Wissenschaft und Forschung)

Belgijos Karalystė

Service public de programmation Politique scientifique (BELSPO) – Autorité fédérale

Departement Economie, Wetenscap en Innovatie (EWI) – Vlaamse overheid

Service public de Wallonie – Direction Générale opérationelle de l’Economie, de l’Emploi & de la Recherche (EER) – Région wallonne

Bulgarijos Respublika

Švietimo ir mokslo ministerija

Kipro Respublika

Mokslinių tyrimų, inovacijų ir skaitmeninės politikos viceministerija

Čekijos Respublika

Švietimo, jaunimo ir sporto ministerija

Danijos Karalystė

Danijos aukštojo mokslo ir mokslinės veiklos agentūra

Suomijos Respublika

Švietimo ir kultūros ministerija

Transporto ir ryšių ministerija

Vokietijos Federacinė Respublika

Federalinė aplinkos, gamtos apsaugos, branduolinės saugos ir vartotojų apsaugos ministerija

Italijos Respublika

Nacionalinė mokslinių tyrimų taryba (CNR)

Norvegijos Karalystė

Norvegijos mokslinių tyrimų taryba

Lenkijos Respublika

Švietimo ir mokslo ministerija

Rumunija

Ministerul Cercetării, Inovării și Digitalizării (RO), Mokslinių tyrimų, inovacijų ir skaitmenizacijos ministerija (EN)

Prancūzijos Respublika

Centre national de la recherche scientifique (CNRS)

Ispanijos Karalystė

Mokslo ir inovacijų ministerija

Švedijos Karalystė

Švedijos mokslinių tyrimų taryba (VR)

Stebėtojai

Atstovaujantieji subjektai

Šveicarijos Konfederacija

Federalinė aplinkos tarnyba (FOEN)

---

II PRIEDAS

NARIŲ, NUOLATINIŲ STEBĖTOJŲ IR STEBĖTOJŲ ĮNAŠAI VEIKLAI

Įvadas

ACTRIS nacionalinių įrenginių aprūpinimas ištekliais organizuojamas nacionaliniu lygmeniu, o jų finansavimas nelaikomas priimančiosios šalies įmoka arba nario įnašais į ACTRIS ERIC ar priimančiosios šalies įnašais į centrinius įrenginius, kurie nepriklauso ACTRIS ERIC.

Šalys, priimančios centrinių įrenginių padalinius, atsako už jų statybos finansavimą pagal savo nacionalinę tvarką.

Centrinių įrenginių, priklausančių ACTRIS ERIC, veikla iš dalies finansuojama priimančiosios šalies įmokomis ir iš dalies – ACTRIS ERIC narių, nuolatinių stebėtojų ir stebėtojų nario įnašais, kaip aprašyta toliau.

Centrinių įrenginių, kurie nepriklauso ACTRIS ERIC, veikla iš dalies finansuojama centrinius įrenginius priimančių šalių įnašais, o iš dalies – ACTRIS ERIC, perskirstant nario įnašus, kaip aprašyta toliau.

ACTRIS biudžetas ir veikla derinami su jo pajamomis.

Įnašų principai

| 1. | Narių ir nuolatinių stebėtojų metinius įnašus sudaro nario įnašai ir, kai taikytina, priimančiosios šalies įnašai ir priimančiosios šalies įmokos. Metinius stebėtojų įnašus sudaro tik nario įnašai. |
| --- | --- |

1.

Narių ir nuolatinių stebėtojų metinius įnašus sudaro nario įnašai ir, kai taikytina, priimančiosios šalies įnašai ir priimančiosios šalies įmokos. Metinius stebėtojų įnašus sudaro tik nario įnašai.

| 2. | Nario įnašai – tai visų narių, nuolatinių stebėtojų ir stebėtojų piniginiai įnašai į ACTRIS ERIC, kuriuos ACTRIS ERIC naudoja centrinių įrenginių metinėms veiklos išlaidoms finansuoti. |
| --- | --- |

2.

Nario įnašai – tai visų narių, nuolatinių stebėtojų ir stebėtojų piniginiai įnašai į ACTRIS ERIC, kuriuos ACTRIS ERIC naudoja centrinių įrenginių metinėms veiklos išlaidoms finansuoti.

| 3. | Priimančiosios šalies įmoka – tai ACTRIS ERIC narių ir nuolatinių stebėtojų teikiama parama centrinių įrenginių, kurie priklauso ACTRIS ERIC ir kurių būstinė yra jų šalyje, veikimui. |
| --- | --- |

3.

Priimančiosios šalies įmoka – tai ACTRIS ERIC narių ir nuolatinių stebėtojų teikiama parama centrinių įrenginių, kurie priklauso ACTRIS ERIC ir kurių būstinė yra jų šalyje, veikimui.

| 4. | Priimančiosios šalies įnašas – tai ACTRIS ERIC narių ir nuolatinių stebėtojų teikiama parama centrinių įrenginių, kurie nepriklauso ACTRIS ERIC ir kurių būstinė yra jų šalyje, veikimui. Priimančiosios šalies įnašai teikiami taip, kaip nustatyta pagal 6 principą, ir gali būti visiškai arba iš dalies pervesti į ACTRIS ERIC, kad jie būtų perduoti atitinkamoms jų šalies įstaigoms. |
| --- | --- |

4.

Priimančiosios šalies įnašas – tai ACTRIS ERIC narių ir nuolatinių stebėtojų teikiama parama centrinių įrenginių, kurie nepriklauso ACTRIS ERIC ir kurių būstinė yra jų šalyje, veikimui. Priimančiosios šalies įnašai teikiami taip, kaip nustatyta pagal 6 principą, ir gali būti visiškai arba iš dalies pervesti į ACTRIS ERIC, kad jie būtų perduoti atitinkamoms jų šalies įstaigoms.

| 5. | Susitarta, kad priimančiosios šalies įnašai ir priimančiosios šalies įmokos sudarys apie 70 proc. centrinio įrenginio išlaidų. Didžiausias centrinius įrenginius priimančios šalies įnašas arba priimančiosios šalies įmoka negali viršyti 70 proc. jos metinio biudžeto ir negali sudaryti mažiau kaip 50 proc. |
| --- | --- |

5.

Susitarta, kad priimančiosios šalies įnašai ir priimančiosios šalies įmokos sudarys apie 70 proc. centrinio įrenginio išlaidų. Didžiausias centrinius įrenginius priimančios šalies įnašas arba priimančiosios šalies įmoka negali viršyti 70 proc. jos metinio biudžeto ir negali sudaryti mažiau kaip 50 proc.

| 6. | Priimančiosios šalies įnašai ir priimančiosios šalies įmokos gali būti piniginiai arba nepiniginiai. Piniginių ir nepiniginių įnašų taisyklės bus nustatytos vidaus taisyklėse. |
| --- | --- |

6.

Priimančiosios šalies įnašai ir priimančiosios šalies įmokos gali būti piniginiai arba nepiniginiai. Piniginių ir nepiniginių įnašų taisyklės bus nustatytos vidaus taisyklėse.

| 7. | Kiekvieno centrinio įrenginio metinių veiklos išlaidų kvotą, kuri nepadengiama priimančiosios šalies įnašu arba priimančiosios šalies įmoka, ACTRIS ERIC finansuoja iš ACTRIS ERIC narių, nuolatinių stebėtojų ir stebėtojų nario įnašų. |
| --- | --- |

7.

Kiekvieno centrinio įrenginio metinių veiklos išlaidų kvotą, kuri nepadengiama priimančiosios šalies įnašu arba priimančiosios šalies įmoka, ACTRIS ERIC finansuoja iš ACTRIS ERIC narių, nuolatinių stebėtojų ir stebėtojų nario įnašų.

| 8. | Nario įnašai mokami tik pinigais. |
| --- | --- |

8.

Nario įnašai mokami tik pinigais.

| 9. | Nario įnašai į ACTRIS ERIC mokami eurais. |
| --- | --- |

9.

Nario įnašai į ACTRIS ERIC mokami eurais.

| 10. | Metiniai nuolatinių stebėtojų ir stebėtojų nario įnašai grindžiami tais pačiais principais, kaip ir narių įnašai. |
| --- | --- |

10.

Metiniai nuolatinių stebėtojų ir stebėtojų nario įnašai grindžiami tais pačiais principais, kaip ir narių įnašai.

| 11. | Nariai, nuolatiniai stebėtojai ir stebėtojai, prisijungę prie ACTRIS ERIC, mokės proporcingą metinį įnašą už prisijungimo metus, priklausomai nuo prisijungimo prie ACTRIS ERIC mėnesio. |
| --- | --- |

11.

Nariai, nuolatiniai stebėtojai ir stebėtojai, prisijungę prie ACTRIS ERIC, mokės proporcingą metinį įnašą už prisijungimo metus, priklausomai nuo prisijungimo prie ACTRIS ERIC mėnesio.

| 12. | Dėl tarpvyriausybinių organizacijų metinių įnašų sprendžia visuotinis susirinkimas, priimdamas jų paraišką tapti narėmis arba stebėtojomis. |
| --- | --- |

12.

Dėl tarpvyriausybinių organizacijų metinių įnašų sprendžia visuotinis susirinkimas, priimdamas jų paraišką tapti narėmis arba stebėtojomis.

| 13. | Nario įnašus sudaro:






  a) | bendroji parama, skirta palaikyti centrinės administracijos ir duomenų centro veiklą, kai ši dalis nepadengiama priimančiosios šalies įnašais arba priimančiosios šalies įmokomis; |
| --- | --- | --- |

13.

Nario įnašus sudaro:

a)

bendroji parama, skirta palaikyti centrinės administracijos ir duomenų centro veiklą, kai ši dalis nepadengiama priimančiosios šalies įnašais arba priimančiosios šalies įmokomis;

| b) | parama veiklai, skirta palaikyti teminių centrų veiklą, kai ta dalis nepadengiama priimančiosios šalies įnašu arba priimančiosios šalies įmoka. |
| --- | --- |

b)

parama veiklai, skirta palaikyti teminių centrų veiklą, kai ta dalis nepadengiama priimančiosios šalies įnašu arba priimančiosios šalies įmoka.

Metiniai nario įnašai apskaičiuojami pagal toliau išdėstytą lygtį ir išsamiai aprašomi vidaus finansinėse taisyklėse:

| Bendrosios paramos ir paramos veiklai dalies lygtis:


  Kiekvienai šaliai narei / stebėtojai i (nuo 1 iki N)

  Nario įnašas (i) = bendrosios paramos i dalis + paramos veiklai dalis (i)







  1. | |
| --- | --- |

Bendrosios paramos ir paramos veiklai dalies lygtis:

Kiekvienai šaliai narei / stebėtojai i (nuo 1 iki N)

Nario įnašas (i) = bendrosios paramos i dalis + paramos veiklai dalis (i)

1.

Formula

| 2. | |
| --- | --- |

2.

Formula

kur

| — | santrumpos: MC=nario įnašai, HO=centrinė administracija, DC=duomenų centras, TC=teminis centras, GNI=bendrosios nacionalinės pajamos. |
| --- | --- |

—

santrumpos: MC=nario įnašai, HO=centrinė administracija, DC=duomenų centras, TC=teminis centras, GNI=bendrosios nacionalinės pajamos.

| — | MC part HO/DC/TC = 30 % HO/DC/TC veiklos sąnaudų |
| --- | --- |

—

MC part HO/DC/TC = 30 % HO/DC/TC veiklos sąnaudų

| — | Capacity TC – didžiausias TC deklaruotas pajėgumas, išreikštas didžiausiu NF skaičiumi, kuriam gali būti teikiama parama veiklai |
| --- | --- |

—

Capacity TC – didžiausias TC deklaruotas pajėgumas, išreikštas didžiausiu NF skaičiumi, kuriam gali būti teikiama parama veiklai

| — | Nr(i,j) – i šalies nacionalinių įrenginių (nuo 1 iki N), kuriems paramą veiklai teiks teminis centras j (nuo 1 iki 6), skaičius. |
| --- | --- |

—

Nr(i,j) – i šalies nacionalinių įrenginių (nuo 1 iki N), kuriems paramą veiklai teiks teminis centras j (nuo 1 iki 6), skaičius.

Pirmųjų penkerių metų finansiniai įsipareigojimai

Toliau pateikiamas pirmojo penkerių metų ACTRIS ERIC veiklos laikotarpio orientacinis ACTRIS ERIC pajamų ir išlaidų planas (1 lentelė).

Pirmuosius penkerius metus nario įnašai apskaičiuojami pagal pirmiau pateiktą lygtį, remiantis centrinių įrenginių veiklos plėtros išlaidomis ir narių, nuolatinių stebėtojų ir stebėtojų planu į ACTRIS perkelti nacionalinius įrenginius. Narių, nuolatinių stebėtojų ir stebėtojų mokėtini nario įnašai apskaičiuojami pirmajam penkerių metų laikotarpiui ir pateikiami 2 lentelėje.

Numatomos pirmojo penkerių metų laikotarpio metinės priimančiosios šalies įmokos į ACTRIS ERIC pateikiamos 2 lentelėje. Orientaciniai priimančiosios šalies įnašai į centrinius įrenginius, kurie nepriklauso ACTRIS ERIC, parodyti 3 lentelėje.

Likus ne mažiau kaip metams iki pradinio penkerių metų laikotarpio pabaigos, visuotinis susirinkimas pradės sprendimų dėl vėlesnio finansinio plano ir nario įnašų priėmimo procesą.

1 lentelė

Pirmųjų penkerių metų ACTRIS ERIC pajamų ir išlaidų planas

| ACTRIS ERIC PAJAMOS | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nario įnašas | 1 475 320 | 2 069 497 | 2 421 496 | 2 720 060 | 3 088 263 |
| Priimančiosios šalies įmoka | 889 400 | 924 400 | 951 400 | 993 400 | 1 067 400 |
| IŠ VISO | 2 364 720 | 2 993 897 | 3 372 896 | 3 713 460 | 4 155 663 |

ACTRIS ERIC PAJAMOS

2021

2022

2023

2024

2025

Nario įnašas

1 475 320

2 069 497

2 421 496

2 720 060

3 088 263

Priimančiosios šalies įmoka

889 400

924 400

951 400

993 400

1 067 400

IŠ VISO

2 364 720

2 993 897

3 372 896

3 713 460

4 155 663

| ACTRIS ERIC IŠLAIDOS | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Centrinė administracija | 1 158 895 | 1 209 290 | 1 241 027 | 1 302 089 | 1 402 081 |
| Duomenų centras, ERIC dalis | 78 312 | 78 312 | 82 312 | 82 312 | 86 312 |
| Nario įnašai, perskirstyti centriniams įrenginiams, nepriklausantiems ACTRIS ERIC | 1 127 512 | 1 706 296 | 2 049 557 | 2 329 059 | 2 667 270 |
| IŠ VISO | 2 364 720 | 2 993 897 | 3 372 896 | 3 713 460 | 4 155 663 |

ACTRIS ERIC IŠLAIDOS

2021

2022

2023

2024

2025

Centrinė administracija

1 158 895

1 209 290

1 241 027

1 302 089

1 402 081

Duomenų centras, ERIC dalis

78 312

78 312

82 312

82 312

86 312

Nario įnašai, perskirstyti centriniams įrenginiams, nepriklausantiems ACTRIS ERIC

1 127 512

1 706 296

2 049 557

2 329 059

2 667 270

IŠ VISO

2 364 720

2 993 897

3 372 896

3 713 460

4 155 663

2 lentelė

Numatomi metiniai nario įnašai ir priimančiosios šalies įmokos į ACTRIS ERIC biudžetą per pirmuosius penkerius veiklos metus

| Šalis | Įnašas | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AUSTRIJA | Nario įnašas | 51 000 | 76 742 | 83 486 | 96 865 | 107 141 |
| BELGIJA | Nario įnašas | 86 227 | 110 044 | 120 199 | 128 664 | 140 113 |
| BULGARIJA | Nario įnašas | 48 581 | 61 336 | 66 783 | 72 739 | 80 954 |
| KIPRAS | Nario įnašas | 66 946 | 78 713 | 83 726 | 89 401 | 96 941 |
| ČEKIJA | Nario įnašas | 57 901 | 83 624 | 90 523 | 103 485 | 113 181 |
| DANIJA | Nario įnašas | 43 568 | 57 853 | 63 477 | 70 246 | 93 649 |
| SUOMIJA | Priimančiosios šalies įmoka, HO | 700 000 | 700 000 | 700 000 | 700 000 | 700 000 |
| Priimančiosios šalies įmoka, DC | 7 200 | 7 200 | 7 200 | 7 200 | 7 200 |
| Nario įnašas | 83 769 | 109 163 | 153 669 | 180 067 | 211 134 |
| PRANCŪZIJA | Priimančiosios šalies įmoka, DC | 34 500 | 34 500 | 34 500 | 34 500 | 34 500 |
| Nario įnašas | 210 698 | 262 706 | 294 487 | 315 407 | 347 968 |
| VOKIETIJA | Nario įnašas | 220 163 | 360 321 | 416 454 | 505 778 | 605 431 |
| ITALIJA | Priimančiosios šalies įmoka, HO | 111 000 | 146 000 | 169 000 | 211 000 | 281 000 |
| Priimančiosios šalies įmoka, DC | 13 000 | 13 000 | 17 000 | 17 000 | 21 000 |
| Nario įnašas | 128 645 | 248 588 | 297 000 | 320 619 | 344 335 |
| NORVEGIJA | Priimančiosios šalies įmoka, DC | 23 700 | 23 700 | 23 700 | 23 700 | 23 700 |
| Nario įnašas | 66 247 | 81 318 | 87 587 | 95 014 | 104 688 |
| LENKIJA | Nario įnašas | 74 690 | 101 707 | 121 326 | 142 714 | 169 500 |
| RUMUNIJA | Nario įnašas | 82 255 | 99 041 | 134 294 | 147 967 | 158 643 |
| ISPANIJA | Nario įnašas | 145 271 | 175 830 | 190 798 | 204 847 | 223 905 |
| ŠVEDIJA | Nario įnašas | 58 425 | 75 352 | 123 895 | 138 371 | 149 300 |
| ŠVEICARIJA | Nario įnašas | 50 935 | 87 161 | 93 793 | 107 876 | 141 380 |
| Iš viso nario įnašų | 1 475 320 | 2 069 497 | 2 421 496 | 2 720 060 | 3 088 263 |
| Iš viso priimančiosios šalies įmokų | 889 400 | 924 400 | 951 400 | 993 400 | 1 067 400 |

Šalis

Įnašas

2021

2022

2023

2024

2025

AUSTRIJA

Nario įnašas

51 000

76 742

83 486

96 865

107 141

BELGIJA

Nario įnašas

86 227

110 044

120 199

128 664

140 113

BULGARIJA

Nario įnašas

48 581

61 336

66 783

72 739

80 954

KIPRAS

Nario įnašas

66 946

78 713

83 726

89 401

96 941

ČEKIJA

Nario įnašas

57 901

83 624

90 523

103 485

113 181

DANIJA

Nario įnašas

43 568

57 853

63 477

70 246

93 649

SUOMIJA

Priimančiosios šalies įmoka, HO

700 000

700 000

700 000

700 000

700 000

Priimančiosios šalies įmoka, DC

7 200

7 200

7 200

7 200

7 200

Nario įnašas

83 769

109 163

153 669

180 067

211 134

PRANCŪZIJA

Priimančiosios šalies įmoka, DC

34 500

34 500

34 500

34 500

34 500

Nario įnašas

210 698

262 706

294 487

315 407

347 968

VOKIETIJA

Nario įnašas

220 163

360 321

416 454

505 778

605 431

ITALIJA

Priimančiosios šalies įmoka, HO

111 000

146 000

169 000

211 000

281 000

Priimančiosios šalies įmoka, DC

13 000

13 000

17 000

17 000

21 000

Nario įnašas

128 645

248 588

297 000

320 619

344 335

NORVEGIJA

Priimančiosios šalies įmoka, DC

23 700

23 700

23 700

23 700

23 700

Nario įnašas

66 247

81 318

87 587

95 014

104 688

LENKIJA

Nario įnašas

74 690

101 707

121 326

142 714

169 500

RUMUNIJA

Nario įnašas

82 255

99 041

134 294

147 967

158 643

ISPANIJA

Nario įnašas

145 271

175 830

190 798

204 847

223 905

ŠVEDIJA

Nario įnašas

58 425

75 352

123 895

138 371

149 300

ŠVEICARIJA

Nario įnašas

50 935

87 161

93 793

107 876

141 380

Iš viso nario įnašų

1 475 320

2 069 497

2 421 496

2 720 060

3 088 263

Iš viso priimančiosios šalies įmokų

889 400

924 400

951 400

993 400

1 067 400

3 lentelė

Nurodyti metiniai priimančiųjų šalių įnašai tiek į centrinių įrenginių, nepriklausančių ACTRIS ERIC (ERIC nepriklausančios duomenų centro ir teminių centrų dalies), diegimą, tiek į jų eksploataciją. Šie priimančiosios šalies įnašai nėra 1 lentelėje pateiktų ACTRIS ERIC pajamų ir išlaidų dalis

| Šalis | Prisidedanti prie | 2021 | 2022 | 2023 | 2024 | 2025 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| AUSTRIJA | CIS, CREGARS | 437 000 | 520 000 | 402 000 | 432 000 | 319 000 |
| BELGIJA | CREGARS | 651 000 | 731 000 | 580 000 | 561 000 | 527 000 |
| ČEKIJA | CAIS-ECAC | 115 000 | 102 000 | 106 000 | 106 000 | 95 000 |
| SUOMIJA | DC, CAIS-ECAC, CCRES, CiGas | 1 714 000 | 788 000 | 772 000 | 802 000 | 833 000 |
| PRANCŪZIJA | DC, CAIS-ECAC, CARS, CCRES, CiGas, CREGARS | 2 644 000 | 2 261 000 | 2 430 000 | 2 144 000 | 1 915 000 |
| VOKIETIJA | CAIS-ECAC, CARS, CIS, CCRES, CiGas, CREGARS | 4 610 000 | 5 214 000 | 4 219 000 | 4 544 000 | 3 052 000 |
| ITALIJA | HO (*1), DC, CAIS-ECAC, CARS | 2 675 000 | 3 497 000 | 940 000 | 956 000 | 1 198 000 |
| NORVEGIJA | DC | 1 256 000 | 1 116 000 | 1 119 000 | 709 000 | 585 000 |
| RUMUNIJA | CARS | 105 000 | 255 000 | 265 000 | 272 000 | 282 000 |
| ISPANIJA | DC, CARS | 380 000 | 400 000 | 407 000 | 414 000 | 398 000 |
| ŠVEICARIJA | CiGas | 121 000 | 116 000 | 112 000 | 108 000 | 104 000 |
| Iš viso priimančiosios šalies įnašų | 14 708 000 | 15 000 000 | 11 352 000 | 11 048 000 | 9 308 000 |

Šalis

Prisidedanti prie

2021

2022

2023

2024

2025

AUSTRIJA

CIS, CREGARS

437 000

520 000

402 000

432 000

319 000

BELGIJA

CREGARS

651 000

731 000

580 000

561 000

527 000

ČEKIJA

CAIS-ECAC

115 000

102 000

106 000

106 000

95 000

SUOMIJA

DC, CAIS-ECAC, CCRES, CiGas

1 714 000

788 000

772 000

802 000

833 000

PRANCŪZIJA

DC, CAIS-ECAC, CARS, CCRES, CiGas, CREGARS

2 644 000

2 261 000

2 430 000

2 144 000

1 915 000

VOKIETIJA

CAIS-ECAC, CARS, CIS, CCRES, CiGas, CREGARS

4 610 000

5 214 000

4 219 000

4 544 000

3 052 000

ITALIJA

HO (*1), DC, CAIS-ECAC, CARS

2 675 000

3 497 000

940 000

956 000

1 198 000

NORVEGIJA

DC

1 256 000

1 116 000

1 119 000

709 000

585 000

RUMUNIJA

CARS

105 000

255 000

265 000

272 000

282 000

ISPANIJA

DC, CARS

380 000

400 000

407 000

414 000

398 000

ŠVEICARIJA

CiGas

121 000

116 000

112 000

108 000

104 000

Iš viso priimančiosios šalies įnašų

14 708 000

15 000 000

11 352 000

11 048 000

9 308 000

---

(*1)  Italijos, kaip priimančiosios šalies, įnašas apima įnašus, skirtus HO padalinio diegimui 2021–2022 m.

---

III PRIEDAS

APIBRĖŽTYS

Šiuose įstatuose vartojamos apibrėžtys:

ACTRIS – aerozolių, debesų ir pėdsakinių dujų mokslinių tyrimų infrastruktūra, rengianti aukštos kokybės duomenis, kuriais dokumentuojamos trumpaamžės atmosferos sudedamosios dalys ir procesai, lemiantys jų kintamumą natūralioje ir kontroliuojamoje atmosferoje, ir integruojanti, suderinanti bei platinanti centrinių įrenginių ir nacionalinių įrenginių teikiamus duomenų rinkinius, vykdomą veiklą ir teikiamas paslaugas.

ACTRIS duomenys apibrėžiami ACTRIS duomenų politikoje, tvirtinamoje ir iš dalies keičiamoje visuotinio susirinkimo sprendimais.

ACTRIS ERIC – Aerozolių, debesų ir pėdsakinių dujų mokslinių tyrimų infrastruktūra (ACTRIS), pagal Reglamentą (EB) Nr. 723/2009 įsteigiama kaip Europos mokslinių tyrimų infrastruktūros konsorciumas (ERIC).

Centrinis įrenginys – Europos lygmens ACTRIS komponentas, centrinė administracija, duomenų centras arba teminis centras, kuris naudotojams teikia ACTRIS duomenis arba mokslinių tyrimų paslaugas ir kitas paslaugas, taip pat paramą nacionalinių įrenginių veiklai.

Prisidėjimas prie centrinio įrenginio – šalis prisideda prie centrinio įrenginio, jei ji priima dalį centrinio įrenginio arba prisideda prie šios dalies veiklos. Įnašas į centrinį įrenginį – šalis turi prisidėti prie centrinio įrenginio finansų mokėdama priimančiosios šalies įnašus.

Bendradarbiavimo susitarimas – ACTRIS ERIC ir nacionalinio įrenginio arba ACTRIS ERIC ir centrinio įrenginio, neįtraukto į ACTRIS ERIC, susitarimas.

Duomenų centras – centrinis įrenginys, atsakingas už ACTRIS duomenų tvarkymą, duomenų, pridėtinės vertės produktų ir priemonių saugojimą bei platinimą ir ACTRIS duomenų portalo prieglobą.

Centrinė administracija – centrinis įrenginys, atsakingas už ACTRIS veiklos koordinavimą ir atstovavimą jai, taip pat už prieigos prie ACTRIS galimybių gerinimą.

Priimančioji šalis – bet kuri šalis, kurioje yra ir kurioje veikia centrinio įrenginio padalinys.

Priimančiosios šalies įnašas – narių arba nuolatinių stebėtojų teikiama parama centrinių įrenginių, kurie nepriklauso ACTRIS ERIC ir kurių būstinė yra jų šalyje, veikimui.

Priimančiosios šalies įmoka – ACTRIS ERIC narių ir nuolatinių stebėtojų teikiama parama centrinių įrenginių, kurie priklauso ACTRIS ERIC ir kurių būstinė yra jų šalyje, veikimui.

Intelektinė nuosavybė – tai, kas nurodyta 1967 m. liepos 14 d. Pasaulinės intelektinės nuosavybės organizacijos steigimo konvencijos su pakeitimais, padarytais 1979 m. rugsėjo 28 d., 2 straipsnyje.

Nario įnašas – pinigų suma, kurią šalys moka už prisijungimą prie ACTRIS ERIC kaip narės, nuolatinės stebėtojos arba stebėtojos.

Nacionalinis įrenginys – stebėjimo arba tiriamoji platforma, su ACTRIS ERIC sudariusi sutartinius santykius ir teikianti duomenis ir (arba) fizinę (nuotolinę) prieigą prie savo patalpų.

Teminis centras – centrinis įrenginys, įtrauktas į ACTRIS ERIC arba turintis sutartinius santykius su ACTRIS ERIC, teikiantis paslaugas ir paramą veiklai matavimų ir duomenų kokybės užtikrinimo ir (arba) kokybės kontrolės (įskaitant mokymą, kalibravimą, kokybės užtikrinimo ir (arba) kokybės kontrolės priemones ir standartinių veiklos ir vertinimo procedūrų rengimą) srityje.

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

| 2023 5 3 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 156/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 3

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 156/22

---

Palūkanų norma taikoma Europos centrinio banko pagrindinėms pakartotinio finansavimo operacijoms (1):

3,50 % 2023 m. gegužės 1 d.

Euro kursas (2)

2023 m. gegužės 2 d.

(2023/C 156/03)

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,0965 |
| JPY | Japonijos jena | 150,70 |
| DKK | Danijos krona | 7,4538 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,87868 |
| SEK | Švedijos krona | 11,2915 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 0,9841 |
| ISK | Islandijos krona | 149,70 |
| NOK | Norvegijos krona | 11,7620 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 23,587 |
| HUF | Vengrijos forintas | 371,98 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,5758 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,9305 |
| TRY | Turkijos lira | 21,3508 |
| AUD | Australijos doleris | 1,6371 |
| CAD | Kanados doleris | 1,4885 |
| HKD | Honkongo doleris | 8,6075 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,7654 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,4646 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 470,32 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 20,1460 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 7,5791 |
| IDR | Indonezijos rupija | 16 143,37 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,8948 |
| PHP | Filipinų pesas | 60,712 |
| RUB | Rusijos rublis | |
| THB | Tailando batas | 37,478 |
| BRL | Brazilijos realas | 5,4853 |
| MXN | Meksikos pesas | 19,6703 |
| INR | Indijos rupija | 89,7515 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,0965

JPY

Japonijos jena

150,70

DKK

Danijos krona

7,4538

GBP

Svaras sterlingas

0,87868

SEK

Švedijos krona

11,2915

CHF

Šveicarijos frankas

0,9841

ISK

Islandijos krona

149,70

NOK

Norvegijos krona

11,7620

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

23,587

HUF

Vengrijos forintas

371,98

PLN

Lenkijos zlotas

4,5758

RON

Rumunijos lėja

4,9305

TRY

Turkijos lira

21,3508

AUD

Australijos doleris

1,6371

CAD

Kanados doleris

1,4885

HKD

Honkongo doleris

8,6075

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,7654

SGD

Singapūro doleris

1,4646

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 470,32

ZAR

Pietų Afrikos randas

20,1460

CNY

Kinijos ženminbi juanis

7,5791

IDR

Indonezijos rupija

16 143,37

MYR

Malaizijos ringitas

4,8948

PHP

Filipinų pesas

60,712

RUB

Rusijos rublis

THB

Tailando batas

37,478

BRL

Brazilijos realas

5,4853

MXN

Meksikos pesas

19,6703

INR

Indijos rupija

89,7515

---

(1)  Kursas taikomas pačioms paskutinėms operacijoms atliktoms prieš nurodytą dieną. Kintamosios įmokos už skolą atvejais palūkanų norma laikoma ribinė norma.

(2)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

V Nuomonės

KITI AKTAI

Europos Komisija

| 2023 5 3 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 156/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 3

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 156/23

---

Paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/787 dėl spiritinių gėrimų apibrėžties, apibūdinimo, pateikimo ir ženklinimo, spiritinių gėrimų pavadinimų naudojimo pateikiant ir ženklinant kitus maisto produktus, spiritinių gėrimų geografinių nuorodų apsaugos ir žemės ūkio kilmės etilo alkoholio ir distiliatų naudojimo gaminant alkoholinius gėrimus, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 110/2008, 26 straipsnio 2 dalį

(2023/C 156/04)

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/787 (1) 27 straipsnį.

BENDRASIS DOKUMENTAS

„Borzag pálinka“

ES Nr. PGI-HU-02845

Pateikimo data 2022 m. gegužės 23 d.

1.   Registruojamas pavadinimas

„Borzag pálinka“

2.   Spiritinio gėrimo kategorija

| 9. | Vaisių spiritas |
| --- | --- |

9.

Vaisių spiritas

3.   Geografinės nuorodos tipas

Geografinė nuoroda

4.   Spiritinio gėrimo savybių apibūdinimas

Fizinės, cheminės arba juslinės savybės

Iš žolinio šeivamedžio (Sambucus ebulus), šnekamąja vengrų kalba vadinamo borzag, kaulavaisių pagamintas spiritinis gėrimas „Borzag pálinka“ pasižymi šiomis savybėmis:

| — | skaidrus ir paprastai bespalvis, nors itin ryškios uogų spalvos sudedamosios dalys distiliuojant gali persiduoti į galutinį distiliatą, o paliktas pastovėti gėrimas gali įgauti net ir šviesiai gelsvą atspalvį; |
| --- | --- |

—

skaidrus ir paprastai bespalvis, nors itin ryškios uogų spalvos sudedamosios dalys distiliuojant gali persiduoti į galutinį distiliatą, o paliktas pastovėti gėrimas gali įgauti net ir šviesiai gelsvą atspalvį;

| — | didžiausias leistinas metanolio kiekis yra 1 000 g/hl 100 % absoliutaus alkoholio, o vandenilio cianido kiekis neviršija 7 g/hl 100 % absoliutaus alkoholio; |
| --- | --- |

—

didžiausias leistinas metanolio kiekis yra 1 000 g/hl 100 % absoliutaus alkoholio, o vandenilio cianido kiekis neviršija 7 g/hl 100 % absoliutaus alkoholio;

| — | pasižymi savitomis, itin išraiškingomis savybėmis, stipriu skoniu ir aromatu. |
| --- | --- |

—

pasižymi savitomis, itin išraiškingomis savybėmis, stipriu skoniu ir aromatu.

Specifinės savybės (palyginti su tos pačios kategorijos spiritiniais gėrimais)

| — | Spiritinio gėrimo „Borzag pálinka“ alkoholio koncentracija yra didesnė kaip 40 tūrio proc., nes jo aromatinės savybės išryškėja ir tinkamai atsiskleidžia esant didesnei alkoholio koncentracijai; jo lakiųjų medžiagų kiekis yra ne mažesnis kaip 350 g/hl 100 % absoliutaus alkoholio, kurį lemia jo žaliavos, t. y. Nogrado medėje augančio žolinio šeivamedžio, aromatas. |
| --- | --- |

—

Spiritinio gėrimo „Borzag pálinka“ alkoholio koncentracija yra didesnė kaip 40 tūrio proc., nes jo aromatinės savybės išryškėja ir tinkamai atsiskleidžia esant didesnei alkoholio koncentracijai; jo lakiųjų medžiagų kiekis yra ne mažesnis kaip 350 g/hl 100 % absoliutaus alkoholio, kurį lemia jo žaliavos, t. y. Nogrado medėje augančio žolinio šeivamedžio, aromatas.

| — | Spiritiniam gėrimui „Borzag pálinka“ būdingi pokvapiai yra saldūs (malonaus šokolado, vaisių ir medaus skonio), pikantiški, galimai su žolelių (mėtų, žalių prieskoninių žolelių, vanilės, anyžių, kadagio) prieskoniu, taip pat gali pasireikšti kaulavaisių suteikiami apelsinų žievės ir marcipano pokvapiai. |
| --- | --- |

—

Spiritiniam gėrimui „Borzag pálinka“ būdingi pokvapiai yra saldūs (malonaus šokolado, vaisių ir medaus skonio), pikantiški, galimai su žolelių (mėtų, žalių prieskoninių žolelių, vanilės, anyžių, kadagio) prieskoniu, taip pat gali pasireikšti kaulavaisių suteikiami apelsinų žievės ir marcipano pokvapiai.

5.   Geografinės vietovės apibrėžimas

Nogrado medės administracinė sritis

6.   Spiritinio gėrimo gamybos metodas

Nustatytoje vietovėje išaugusios uogos gali būti trinamos, fermentuojamos, distiliuojamos ir paliekamos pastovėti geografinėje vietovėje esančioje spirito varykloje.

Pagrindiniai spiritinio gėrimo „Borzag pálinka“ gamybos etapai:

| 1. | Uogų atrinkimas ir priėmimas |
| --- | --- |

1.

Uogų atrinkimas ir priėmimas

| 2. | Mentalo maišymas |
| --- | --- |

2.

Mentalo maišymas

| 3. | Fermentacija |
| --- | --- |

3.

Fermentacija

| 4. | Distiliavimas |
| --- | --- |

4.

Distiliavimas

| 5. | Palikimas pastovėti, laikymas |
| --- | --- |

5.

Palikimas pastovėti, laikymas

| 6. | Spiritinio gėrimo „Pálinka“ gamyba ir apdorojimas |
| --- | --- |

6.

Spiritinio gėrimo „Pálinka“ gamyba ir apdorojimas

6.1.   Uogų atrinkimas ir priėmimas

Uogos turi būti sunokusios, be pūvančių grūdelių ir pašalinių medžiagų.

6.2.   Mentalo maišymas

Smulkiagrūdės uogos turi būti nuskintos nuo stiebelių, o grūdeliai sutraiškyti, tačiau taip, kad nebūtų pažeistas kauliukas (taip sumažinama vandenilio cianido susidarymo galimybė). Tada žaliava supilama tiesiai į (nerūdijančio plieno, galimai plastikines) fermentavimo talpyklas.

Priklausomai nuo uogų konsistencijos, gali prireikti papildomai įpilti vandens, jei uogos yra džiovintos, nes tik tuomet gali vykti tinkama fermentacija.

6.3.   Fermentacija

Leidžiama ir rekomenduojama naudoti pažangiąsias technologijas ir pagalbines medžiagas (kontroliuojamą fermentaciją, kultūrines mieles, pektino fermentus). Optimalus mentalo pH yra 2,8–3,5. Fermentuotas mentalas turėtų būti distiliuojamas kuo greičiau, bet ne vėliau kaip per 30 dienų po fermentacijos. Jei reikia, fermentuotas mentalas turėtų būti laikomas 10–22 °C temperatūroje.

6.4.   Distiliavimas

Spiritinis gėrimas „Borzag pálinka“ gali būti gaminamas naudojant bet kokią parduodamą distiliavimo įrangą. Galima konkrečiai paminėti technologiją „pot still“, jei spiritinis gėrimas „pálinka“ buvo pagamintas naudojant variu padengtą distiliavimo įrangą, kurios didžiausia talpa – 1 000 litrų, bent dvigubo frakcinio distiliavimo būdu.

6.5.   Palikimas pastovėti, laikymas

Po rafinavimo ir (arba) distiliavimo spiritinis gėrimas „Borzag pálinka“ turi būti paliekamas pastovėti nuo šviesos apsaugotoje patalpoje, kurioje palaikoma vienoda ne žemesnė kaip 20 °C temperatūra ir vidutinis drėgnis tam, kad susimaišytų įvairūs skoniai ir kvapai. Gėrimas turi būti paliekamas pastovėti bent 60 dienų. Tuo metu negalima atlikti jokių gėrimo „pálinka“ fizinių ar cheminių procesų.

6.6.   Spiritinio gėrimo „Pálinka“ gamyba ir apdorojimas

Palikto pastovėti distiliato alkoholio koncentracija turi būti pakoreguota, pridedant suminkštinto vandens, iki vartoti tinkamo lygio, ne mažiau kaip 40 tūrio proc., nes aromatinės spiritinio gėrimo „Borzag pálinka“ savybės išryškėja ir tinkamai atsiskleidžia esant didesnei alkoholio koncentracijai; (Alkoholio koncentracija po skiedimo gali skirtis nuo etiketėje nurodytos vertės ± 0,3 tūrio proc.)

Vartoti tinkamo alkoholio laipsnis turėtų būti nustatomas labai atsargiai, keliais etapais, per kelias dienas įpilant po 5–10 % vandens, kad būtų išvengta opalescencijos ir apsaugotos aromatinės sudedamosios dalys.

7.   Specialios pakavimo taisyklės

–

8.   Specialios ženklinimo taisyklės

Be teisės aktuose numatytos informacijos, etiketėje taip pat nurodoma:

| — | „Földrajzi jelzés“ (geografinė nuoroda) (atskirai nuo pavadinimo) |
| --- | --- |

—

„Földrajzi jelzés“ (geografinė nuoroda) (atskirai nuo pavadinimo)

| — | Pavadinimas „Borzag pálinka“ turi būti nurodytas visose butelių etiketėse (priekinėje ir (arba) antrinėje ir (arba) šoninėje). |
| --- | --- |

—

Pavadinimas „Borzag pálinka“ turi būti nurodytas visose butelių etiketėse (priekinėje ir (arba) antrinėje ir (arba) šoninėje).

9.   Spiritinio gėrimo ir jo kilmės ryšio aprašymas

Spiritinio gėrimo „Borzag pálinka“ ir vietovės ryšys grindžiamas produkto savybėmis ir reputacija.

Spiritinio gėrimo „Borzag pálinka“ žaliava yra Nogrado medėje augančio žolinio šeivamedžio, vengriškai vadinamo borzag, kaulavaisiai.

Borzag yra populiarus, originalus pavadinimas, kurį Nogrado medės vengrai suteikė Sambucus ebulus L., arba žoliniam šeivamedžiui (Pallas Nagylexikon: https://mek.oszk.hu/00000/00060/html/015/pc001524.html#10), iš kurio aiškiai matyti, kad spiritinis gėrimas „Borzag pálinka“ kilęs iš Nogrado medės, nes tik čia žolinis šeivamedis vadinamas borzag. Be to, savo knygoje apie spiritinį gėrimą „Borzag pálinka“ Sándor’as Póczos’as rašo, kad Vengrijoje yra Nogrado medė, kurioje žolinis šeivamedis (borzag) yra plačiai žinomas, o „pálinka“ gaminimas yra priimtinas ir net natūralus.

Nogrado medė yra šiaurinėje Vengrijos dalyje, keturių kalnų masyvų (Berženio, Matros, Čerhato ir Karančaljos–Lokių kalno) sankirtoje. Vietovės reljefą sudaro išsibarsčiusios 400-600 m aukščio vulkaninės kilmės kalnų grandinės, kuriose yra miškų (apie 40 % medės teritorijos). Vietovėje yra mažai natūralių vandens išteklių. Tyrimais patvirtinta, kad skurdus, rūgštus, kietas dirvožemis ir specifinės klimato sąlygos – vėsios, drėgnos ir pavėsingos vietovės – yra palankios šioms uogoms augti. Šeivamedžio uogų išskirtinėms savybėms didelę įtaką daro orai. Dėl aplinkos sąlygų šiame regione augančiuose žoliniuose šeivamedžiuose yra labai daug karčiųjų esterių iridoidinių glikozidų (ebulosido, izosverosido), saponino, tanino, cianogeninių glikozidų, dervos, eterinio aliejaus ir organinių rūgščių. Kartus iridoidinių glikozidų skonis iš esmės suteikia spiritiniam gėrimui „Borzag pálinka“ būdingą marcipanų skonį ir pikantiškumą. Jų uogose taip pat yra daug eterinio aliejaus, cukraus, cianogeninio glikozido ir violetinių dažiklių, kurie lemia saldžius pokvapius ir kartais šviesiai gelsvą palikto pastovėti „pálinka“ atspalvį.

Spiritinis gėrimas „Borzag pálinka“ Nogrado medėje gaminamas jau ne vieną šimtmetį. Pagal šimtmečių senumo tradicijas beveik visos komercinės Nogrado medės spirito varyklos „pálinka“ gamina iš žolinio šeivamedžio uogų. Tik šiose vietovėse (Nogrado medėje) šis augalas vadinamas borzag; kitur jis vadinamas gyalogbodza (standartinis vengriškas terminas, reiškiantis žolinį šeivamedį).

Jau XIX a. viduryje šis ištvermingas, nereiklus augalas buvo plačiai paplitęs Nogrado medėje, kaip prisimena 1861 m. Nogradmedėro kaime gimęs Zoltánas Szerémy’us: „... Tačiau žemė buvo darbštesnė ir uolesnė už savo ūkininkus. Joje savaime augo į žolinį šeivamedį panašus krūmas...“ (Zoltán Szerémy: Emlékeim a régi jó időkből (Mano prisiminimai apie senus gerus laikus) pp. 27-28. Színészek Szövetsége. Budapeštas, 1929).

Žolinis šeivamedis yra liaudies medicinos dalis; iš jo buvo gaminama uogienė, o palocų gyvenamame regione, ypač Nogrado medėje, iš jo buvo ir tebėra gaminamas spiritinis gėrimas „pálinka“. Tai įrodo ir „Nógrád Megyei Hírlap“ (Nogrado medės leidinys) paskelbtas straipsnis Forró az üst, forr a cefre (2004 m. rugsėjo 21 d., p. 2), kuriame minimi trys pagrindinės „pálinka“ gamybai naudojamos sudedamosios dalys: obuoliai, kriaušės ir, trečia, žolinis šeivamedis (borzag).

Spiritinio gėrimo „Borzag pálinka“ gerą vardą įrodantys apdovanojimai:

| — | 2012 m. Pirmajame nacionaliniame miško ir laukinių uogų „pálinka“ konkurse pelnytas aukso medalis; |
| --- | --- |

—

2012 m. Pirmajame nacionaliniame miško ir laukinių uogų „pálinka“ konkurse pelnytas aukso medalis;

| — | 2013 m. Antrajame nacionaliniame miško ir laukinių uogų „pálinka“ konkurse pelnytas aukso medalis; |
| --- | --- |

—

2013 m. Antrajame nacionaliniame miško ir laukinių uogų „pálinka“ konkurse pelnytas aukso medalis;

| — | 2014 m. Trečiajame nacionaliniame miško ir laukinių uogų „pálinka“ konkurse pelnytas sidabro medalis; |
| --- | --- |

—

2014 m. Trečiajame nacionaliniame miško ir laukinių uogų „pálinka“ konkurse pelnytas sidabro medalis;

| — | 2015 m. Vienuoliktajame Matros vyno ir spiritinių gėrimų konkurse pelnytas aukso medalis; |
| --- | --- |

—

2015 m. Vienuoliktajame Matros vyno ir spiritinių gėrimų konkurse pelnytas aukso medalis;

| — | 2016 m. Ketvirtajame nacionaliniame miško ir laukinių uogų „pálinka“ konkurse pelnytas aukso medalis; |
| --- | --- |

—

2016 m. Ketvirtajame nacionaliniame miško ir laukinių uogų „pálinka“ konkurse pelnytas aukso medalis;

| — | 2018 m. „Pálinka“ kolegijoje pelnytas „Fortissimus Spiritus“ apdovanojimas |
| --- | --- |

—

2018 m. „Pálinka“ kolegijoje pelnytas „Fortissimus Spiritus“ apdovanojimas

| — | 2020 m. Nacionaliniame „pálinka“ ir vynuogių išspaudų „pálinka“ konkurse pelnytas sidabro medalis. |
| --- | --- |

—

2020 m. Nacionaliniame „pálinka“ ir vynuogių išspaudų „pálinka“ konkurse pelnytas sidabro medalis.

Geriausiame regiono keturių žvaigždučių viešbutyje kaip Nogrado medės įdomybės taip pat siūloma paragauti spiritinio gėrimo „Borzag pálinka“.

Vis daugiau gamintojų registruoja spiritinį gėrimą „Borzag pálinka“ į Nacionalinį miško ir laukinių uogų „pálinka“ konkursą.

Nors spiritinis gėrimas „Borzag pálinka“ Nogrado medėje yra įsitvirtinęs ir gerai žinomas, deja, rašytinių dokumentų, liudijančių apie šio produkto gerą vardą, yra nedaug. Šią spragą užpildė 2018 m. pasirodęs Sándor’o Póczos’o leidinys Palócok pálinkája, a borzag (Borzag (žolinis šeivamedis) – palocų „pálinka“], kuriame pateikiami istoriniai įrodymai, pagrindžiantys šio produkto vietinę šlovę. Šiame leidinyje taip pat pateikiami daugelio Nogrado medėje gyvenančių arba iš jos kilusių žmonių (dar vadinamų palocais) prisiminimai ir spiritinio gėrimo „Borzag pálinka“ aprašymai.

Savo knygoje „Palócok pálinkája, a borzag“ Sándor’as Póczos’as teigia, kad spiritinio gėrimo „Borzag pálinka“ reputacija taip susijusi su geografine vietove: „Yra dar vienas svarbus aspektas, kuriuo galima paaiškinti žolinio šeivamedžio paplitimą Nograde. Esminis faktas yra tas, kad jei kažkas kažkur nepasiteisina, tai toje vietoje ir nebus taikoma, nes tai nebus veiksminga arba paprasčiausiai neduos laukiamo rezultato. Galbūt dėl to, kad ši žaliava buvo prieinama palyginti dideliais kiekiais ir jai nereikėjo ypatingų investicijų ar priežiūros, tikėtina, kad spiritinį gėrimą „Borzag pálinka“ buvo bandoma gaminti ir kitose šalies dalyse, tačiau nesėkmingai. Kadangi tuo metu distiliuotų spiritinių gėrimų gamybos technologijos iš esmės nesiskyrė, Nogrado medėje gaminamo spiritinio gėrimo „Borzag pálinka“ ypatumus gali lemti vien aplinkos veiksniai. Galima pagrįstai manyti, kad būtent dėl stipresnio žemės, klimato ir, kas ne mažiau svarbu, palocų ryšio spiritinis gėrimas „pálinka“ įgyja vertę, kuri toli peržengia šios medės ribas“.

Produkto specifikacija – paskelbimo nuoroda

https://gi.kormany.hu/foldrajzi-arujelzok

---

(1)  OL L 130, 2019 5 17, p. 1.

---

| 2023 5 3 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 156/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 3

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 156/27

---

Paraiškos įregistruoti pavadinimą paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

(2023/C 156/05)

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51 straipsnį per tris mėnesius nuo šio paskelbimo.

BENDRASIS DOKUMENTAS

„Szabolcsi alma“

ES Nr. PGI-HU-02852 — 22.6.2022

SKVN ( ) SGN (X )

1.   SGN pavadinimas (-ai)

„Szabolcsi alma“

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis

Vengrija

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1.   Produkto rūšis

1.6 klasė. Vaisiai, daržovės ir grūdai, švieži arba perdirbti

3.2.   Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

Saugoma geografine nuoroda „Szabolcsi alma“ gali būti žymimi Malus domestica rūšies „Gala“, „Jonathan“, „Jonagold“, „Golden Delicious“, „Red Delicious“, „Idared“ ir „Pinova“ veislių ir jų atmainų (mutantų ir (arba) klonų) obuoliai, kurie skirti vartoti švieži, auginami nustatytoje geografinėje vietovėje ir pasižymintys toliau nurodytomis kokybinėmis savybėmis.

Kokybinės SGN „Szabolcsi alma“ žymimų obuolių savybės:

| — | jie yra saldžiarūgščiai, pasižymi gaiviu skoniu ir kvapu bei traškiu minkštimu; |
| --- | --- |

—

jie yra saldžiarūgščiai, pasižymi gaiviu skoniu ir kvapu bei traškiu minkštimu;

| — | jų sudėtyje yra didelis cukraus kiekis: „Gala“, „Red Delicious“ ir „Idared“ – ne mažiau kaip 12 Brikso laipsnių, o „Jonathan“, „Jonagold“, „Golden Delicious“ ir „Pinova“ – ne mažiau kaip 13 Brikso laipsnių, priklausomai nuo veislės; |
| --- | --- |

—

jų sudėtyje yra didelis cukraus kiekis: „Gala“, „Red Delicious“ ir „Idared“ – ne mažiau kaip 12 Brikso laipsnių, o „Jonathan“, „Jonagold“, „Golden Delicious“ ir „Pinova“ – ne mažiau kaip 13 Brikso laipsnių, priklausomai nuo veislės;

| — | minkštimo kietumas ne mažesnis nei 5,5 kg/cm2. |
| --- | --- |

—

minkštimo kietumas ne mažesnis nei 5,5 kg/cm2.

Kokybinės savybės, susijusios su dydžiu (forma, vidutiniu svoriu, skersmeniu) ir odelės spalva, priklausomai nuo veislės, pateikiamos lentelėje:

| Veislė | Dydis | Odelės spalva |
| --- | --- | --- |
| „Gala“ | Smulkūs, rutulio arba suplotos formos
  Vidutinis svoris: 150–170 g
  Skersmuo: 65–85 mm | Pagrindinė sunokusių vaisių spalva yra gelsva su blyškiai rausvu paviršiumi, kai kurių atmainų obuoliai yra su dryžiais. |
| „Jonathan“ | Vidutinio dydžio arba smulkūs, kūgiškos rutulio formos, simetriški
  Vidutinis svoris: 120–130 g
  Skersmuo: 65–75 mm | Pagrindinė sunokusių vaisių spalva yra gelsvai žalia, ryškiai raudona odele su plačiais tamsiai raudonais dryžiais. |
| „Jonagold“ | Stambūs, rutulio arba šiek tiek kūgiškos formos, tinkamai subalansuoti, minimaliai briaunuoti.
  Vidutinis svoris: 220–250 g
  Skersmuo: 70–90 mm | Pagrindinė spalva yra gelsvai žalia, o 40–60 % odelės – šviesiai arba tamsiai raudonos spalvos. |
| „Golden Delicious“ | Rutulio arba šiek tiek pailgos nupjauto kūgio formos
  Vidutinis svoris: 140–180 g
  Skersmuo: 70–85 mm | Pagrindinė spalva – žalsvai geltona, vėliau – geltona. |
| „Red Delicious“ | Vidutinio dydžio arba stambūs, pailgos formos, briaunuoti virš taurėlapio
  Vidutinis svoris: 150–170 g
  Skersmuo: 70–90 mm | Pagrindinė spalva persidengia su tamsiai raudona spalva, dryžuota, o visas šiek tiek dryžuotas paviršius yra blizgios tamsiai raudonos spalvos. |
| „Idared“ | Vidutinio dydžio arba stambūs, suploto rutulio formos ir smulkiai briaunuoti
  Vidutinis svoris: 170–220 g
  Skersmuo: 70–95 mm | Pagrindinė spalva ryškiai raudona su blyškia odele. |
| „Pinova“ | Vidutinio dydžio, šiek tiek pailgos, kūgiškos formos
  Vidutinis svoris: 150–180 g
  Skersmuo: 65–85 mm | Pagrindinė spalva – geltona, daugiau kaip pusė paviršiaus yra šiems obuoliams būdingos ryškiai raudonos spalvos arba su ryškiai raudonos spalvos dryžiais. |

Veislė

Dydis

Odelės spalva

„Gala“

Smulkūs, rutulio arba suplotos formos

Vidutinis svoris: 150–170 g

Skersmuo: 65–85 mm

Pagrindinė sunokusių vaisių spalva yra gelsva su blyškiai rausvu paviršiumi, kai kurių atmainų obuoliai yra su dryžiais.

„Jonathan“

Vidutinio dydžio arba smulkūs, kūgiškos rutulio formos, simetriški

Vidutinis svoris: 120–130 g

Skersmuo: 65–75 mm

Pagrindinė sunokusių vaisių spalva yra gelsvai žalia, ryškiai raudona odele su plačiais tamsiai raudonais dryžiais.

„Jonagold“

Stambūs, rutulio arba šiek tiek kūgiškos formos, tinkamai subalansuoti, minimaliai briaunuoti.

Vidutinis svoris: 220–250 g

Skersmuo: 70–90 mm

Pagrindinė spalva yra gelsvai žalia, o 40–60 % odelės – šviesiai arba tamsiai raudonos spalvos.

„Golden Delicious“

Rutulio arba šiek tiek pailgos nupjauto kūgio formos

Vidutinis svoris: 140–180 g

Skersmuo: 70–85 mm

Pagrindinė spalva – žalsvai geltona, vėliau – geltona.

„Red Delicious“

Vidutinio dydžio arba stambūs, pailgos formos, briaunuoti virš taurėlapio

Vidutinis svoris: 150–170 g

Skersmuo: 70–90 mm

Pagrindinė spalva persidengia su tamsiai raudona spalva, dryžuota, o visas šiek tiek dryžuotas paviršius yra blizgios tamsiai raudonos spalvos.

„Idared“

Vidutinio dydžio arba stambūs, suploto rutulio formos ir smulkiai briaunuoti

Vidutinis svoris: 170–220 g

Skersmuo: 70–95 mm

Pagrindinė spalva ryškiai raudona su blyškia odele.

„Pinova“

Vidutinio dydžio, šiek tiek pailgos, kūgiškos formos

Vidutinis svoris: 150–180 g

Skersmuo: 65–85 mm

Pagrindinė spalva – geltona, daugiau kaip pusė paviršiaus yra šiems obuoliams būdingos ryškiai raudonos spalvos arba su ryškiai raudonos spalvos dryžiais.

3.3.   Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

–

3.4.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

SGN „Szabolcsi alma“ žymimi obuoliai gali būti auginami ir jų derlius nuimamas tik 4 punkte nurodytoje geografinėje vietovėje.

3.5.   Specialios produkto registruotu pavadinimu pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

–

3.6.   Specialios produkto, su kuriuo susijęs registruotas pavadinimas, ženklinimo taisyklės

SGN „Szabolcsi alma“ turi būti užrašyta didesniais rašmenimis nei bet kuris kitas užrašas ant pakuotės etiketės.

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

„Szabolcsi alma“ žymimi obuoliai auginami ir nuskinami Sabolčo–Satmaro–Berego medės administracinėse ribose.

5.   Ryšys su geografine vietove

SGN „Szabolcsi alma“ ir geografinės vietovės ryšys grindžiamas kokybe.

„Szabolcsi alma“ žymimus obuolius nuo kitų obuolių galima atskirti remiantis 3.2 punkte nurodytomis būdingomis savybėmis.

3.2 punkte nurodytos būdingos „Szabolcsi alma“ žymimų obuolių savybės yra glaudžiai susijusios su geografine vietove, palankiomis dirvožemio ir klimato sąlygomis gamybos vietovėje ir didele obuolių augintojų patirtimi.

Sabolčo–Satmaro–Berego medės dirvožemio sąlygos puikiai tinkamos obuoliams auginti. Dėl natūralių Sabolčo–Satmaro–Berego medės geografinės vietovės dirvožemio ir topografinių bei klimato sąlygų obuolių ir kitų vietinės kilmės vaisių rūšių auginimas šioje medėje yra ekonomiškai perspektyvus (Pethő, 2005).

Sabolčo–Satmaro–Berego medėje plyti antra pagal dydį Vengrijoje aliuvinė lyguma, kuri nuo Tisantūlio salpos išsidėsčiusi 20–50 metrų aukštyje. Humuso kiekis (apie 2 %) ir didelis kalcio kiekis juodžemio dirvožemyje, susiformavusiame smėlingame lioso dirvožemyje plokščiose aliuvinės lygumos dalyse, taip pat lengvas dumblo dirvožemis, susidaręs dėl Tisos intakų, yra palankūs obelims sodinti.

Saulėtų valandų skaičius yra nuo 1 950 iki 2 050, t. y. apie 300–400 valandų daugiau nei į vakarus ir šiaurę nuo Vengrijos esančiose šalyse. Todėl šios medės klimato sąlygos yra palankios obuoliams auginti. Jos klimatui įtakos turi ne tik saulė, bet ir vandenyno, žemyninės bei Viduržemio jūros oro masės. Todėl kartais vyrauja vandenyno, o kartais – žemyninio klimato įtaka.

Sabolčo–Satmaro–Berego medėje auginimo sezonas prasideda 6–8 dienomis vėliau nei kitose Vengrijos medėse. Vasaros yra vidutiniškai šiltos, vidutinė liepos mėnesio temperatūra siekia 20–23°C. Rudens mėnesiais vidutinė paros temperatūra yra 1–2°C žemesnė nei likusioje šalies dalyje dėl didesnio spinduliavimo naktį, todėl nokimo procesas sulėtėja.

„Szabolcsi alma“ žymimų obuolių esmines ypatybes ir skonio savybes visų pirma lemia aplinkos veiksniai nokimo metu: temperatūra, saulės šviesa ir drėgnis ankstyvą rytą. Santykinis oro drėgnis vasaros mėnesiais būna apie 75 %. Didesnis santykinis drėgnis rugsėjo mėn. turi labai teigiamą poveikį vaisių spalvai ir nokimo spartai. Todėl SGN „Szabolcsi alma“ žymimų obuolių nokimo procesas yra lėtesnis, ir į vaisius patenka daugiau įvairių maisto medžiagų. Todėl „Szabolcsi alma“ žymimų obuolių sudėtyje yra didelis cukraus kiekis: „Gala“, „Red Delicious“ ir „Idared“ – ne mažiau kaip 12 Brikso laipsnių, o „Jonathan“, „Jonagold“, ‘Golden Delicious’ ir „Pinova“ – ne mažiau kaip 13 Brikso laipsnių, priklausomai nuo veislės. Dėl didelio cukraus kiekio „Szabolcsi alma“ žymimiems obuoliams būdingas saldžiarūgštis skonis.

Rugsėjo mėnesį vyraujančios šiltos dienos, didelis santykinis drėgnis ir nakties vėsa, taip pat ankstų rytą iškrentanti rasa lemia ryškią „Szabolcsi alma“ žymimų obuolių spalvą ir didelį rūgštingumą bei stiprų aromatą, o tai suteikia saldžiarūgštį skonį.

Dėl didelio kalcio kiekio dirvožemyje vaisiaus minkštime taip pat yra daugiau kalcio, todėl „Szabolcsi alma“ žymimų obuolių minkštimas yra traškus, o jo kietumas – ne mažesnis kaip 5,5 kg/cm2.

Sabolčo–Satmaro–Berego medės augintojai ne tik turi puikią auginimo vietovę, bet ir naudojasi per šimtmečius sukaupta patirtimi, o tai daro teigiamą poveikį SGN „Szabolcsi alma“ žymimų obuolių auginimui. SGN „Szabolcsi alma“ žymimų obuolių auginimo patirtis nustatytoje geografinėje vietovėje perduodama iš kartos į kartą.

Turint omenyje 3.2 punkte nurodytas savybes, labai svarbu, kad augintojai turėtų naujausių žinių apie veisles, sertifikuotos dauginamosios medžiagos naudojimą ir obuolių auginimą. Prie to jau daugiau kaip 70 metų prisideda Vaisių ir dekoratyvinių augalų auginimo mokslinių tyrimų instituto Uifehėrto mokslinių tyrimų stotis, teikdama paramą veislių priežiūrai, sertifikuotos dauginamosios medžiagos gamybai ir ekspertų konsultacijoms. Šioje mokslinių tyrimų stotyje atliekami moksliniai tyrimai, susiję su „Szabolcsi alma“ žymimų obuolių auginimo vietove, vaismedžių registravimu, obuolių veislių auginimu ir fiziologiniais tyrimais, taip pat su veislių sertifikavimo metodų kūrimu.

Dėl palankių dirvožemio ir klimato sąlygų vaisių auginimas Sabolčo–Satmaro–Berego medėje turi šimtametes tradicijas. Apie tai savo darbuose paliudijo garsusis Osmanų imperijos keliautojas Evlija Čelebis, kuris 1660–1666 m. kelionių po Vengriją aprašymuose rašė apie turtingus Sabolčo sodus, jų augintojų turtus ir itin skanius vaisius. Jis taip pat aprašė, kad šioje vietovėje buvo užauginta tokia gausybė vaisių, kad jais buvo gausiai aprūpinta įsiveržusi Osmanų kariuomenė.

Po Antrojo pasaulinio karo buvo pradėta įgyvendinti plataus masto sodinimo programa, pagal kurią Sabolčo–Satmaro–Berego medėje buvo įveista beveik 50 % visų šalies obelų plantacijų, kuriose užauginama daugiau kaip pusė šalyje išauginamų obuolių.

Vengrijos obuolių auginimo gerą vardą pelnė „Szabolcsi alma“ žymimi obuoliai. Pavadinimas „Szabolcsi alma“ tapo aukštos kokybės prekės ženklu. (T. Szabó – Zs. Csoma 2001).

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

https://gi.kormany.hu/foldrajzi-arujelzok

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

---

| 2023 5 3 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 156/31 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 3

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 156/31

---

Paraiškos įregistruoti pavadinimą paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio produktų ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

(2023/C 156/06)

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pareikšti prieštaravimą paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51 straipsnį per tris mėnesius nuo šio paskelbimo.

BENDRASIS DOKUMENTAS

„Sidra da Madeira“

ES Nr. PGI-PT-02641 — 14.10.2020

SKVN ( ) SGN (X )

1.   Pavadinimas (-ai)

„Sidra da Madeira“

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis

Portugalija

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1.   Produkto rūšis

1.8. klasė. Kiti Sutarties I priede išvardyti produktai (prieskoniai ir kt.)

3.2.   Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

„Sidra da Madeira“ – gėrimas, gaunamas fermentuojant natūralias sultis, išspaustas iš šviežių tradicinių ir kitų obuolių („Malus domestica Borkh.“) vaisių, o kartais tik Madeiros saloje auginamų obuolių ir kriaušių („Pyrus communis L.“) mišinių. Jis gaminamas taikant tradicinius arba specifinius salos gamybos metodus.

Tai natūralus sidras, gaminamas tik fermentuojant sultis, gautas pjaunant, malant, smulkinant ir spaudžiant vietoje išaugintus obuolius ir kartais kriaušes, o tai reiškia, kad cukraus ir anglies dioksido kiekis yra grynai endogeninės kilmės. Jis taip pat egzistuoja kaip gazuotas natūralus sidras, kuris, pridėjus anglies dioksido, visiškai arba iš dalies putotų.

Apskritai jis pasižymi šiomis savybėmis: minimali alkoholio koncentracija – 5 % (tūrio procentais 20 °C temperatūroje); fermentuojamų cukrų kiekis mažesnis kaip 15 g/l; mažiausias bendrasis rūgštingumas (išreikštas obuolių rūgštimi) – 3 g/l ir ne daugiau kaip 10 g/l; didžiausias lakusis rūgštingumas (išreikštas acto rūgštimi) – 1,8 g/l, o didžiausias bendras sieros dioksido kiekis (išreikštas SO2) – 200 mg/l.

Priklausomai nuo naudojamų vaisių rūšių ir veislių derinio, „Sidra da Madeira“ spalva yra ryški citrinų geltonumo arba šiaudų geltonumo spalvos, su oranžiniais atspalviais, skaidri, jei filtruota, arba su tam tikromis nuosėdomis, jei nefiltruota.

Jis pasižymi gaiviu, autentišku aromatu, atspindinčiu vidutinio arba stipraus intensyvumo vaisių aromatą su ryškiu žalių obuolių, prinokusių obuolių, svarainių ir (arba) citrusinių vaisių pokvapiu, sudarančiu subalansuotą, harmoningą, malonią visumą.

Paprastai jis yra neputojantis, lengvo, nelabai saldaus skonio, kuriame formuojasi aštrumo ir kartumo pusiausvyra su sausu poskoniu. Jam būdingas stiprus obuolių aromatas ir skonis, o gaivumą lemia ryškus rūgštingumas.

Jis parduodamas kaip į butelius išpilstytas sidras arba kaip sidras, supakuotas į tinkamas talpyklas (statines arba didbutelius), skirtas parduoti gėrimų ir maitinimo įstaigose ir mažmeninei prekybai galutiniam vartotojui.

3.3.   Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

Tradicinės „Sidra da Madeira“ gamybai naudojamos obuolių veislės yra „Barral“, „Cara-de-dama“, „Branco“, „Bico de melro“, „Da Festa“, „Domingos“, „Da Ponta do Pargo“, „Calhau“, „Focinho de rato“ ie „Vime“, o kai kuriais atvejais – kriaušės „Do Santo“ ir „Tenra de São Jorge“.

Madeiros ūkininkų šimtmečio senumo praktika dauginti šviežiam vartojimui ir (arba) sidro gamybai labiausiai tinkamų medžių ir vaisių genetinę medžiagą lėmė tai, kad vis dar auginami kitų veislių obuoliai ir kriaušės; kalbant apie obuolius, tai visų pirma „Baunesa“, „Camacha“, „Espelho“, „Parda“, „Rajada“, „Reineta Tenra da Camacha“, „Santa Isabel“, „Ázimo“, „Amarelo“, „Amargo“, „Camoesa“, „De vinho“, „Ouro“, „Pevide“, „Rajado“, „Rijo“, „Riscado“ ir „Serra“ veislių, o kalbant apie kriaušes, tai „Santa Isabel ou de Santana“, „São João“, „Curé“ ir „Pardas“ veislių kriaušės, kurios yra taip pat naudojamos, nors kiek mažiau, kaip žaliava sidrui „Sidra da Madeira“ gaminti.

Kadangi kai kurie gamintojai nuo pat pradžių siekė įvairinti savo sodus įveisdami juose šviežiam vartojimui skirtas egzotines veisles, pavyzdžiui, obuolius „Golden“, „Fuji“, „Starking“, „Royal Gala“ ir „Reineta“, taip pat kriaušes „Rocha“,, kurių daugumą saloje dar 1947 m. aptiko Vieira Natividade, šie vaisiai taip pat gali būti naudojami „Sidra da Madeira“ gamybai, jei jie yra auginami ūkyje arba išskirtinai šioje saloje.

Šių labai įvairių tradicinių obuolių ir kriaušių veislių, o kartais ir kitų šioje saloje auginamų obuolių ir kriaušių veislių, kurios gali būti daugiau ar mažiau aštraus, kartaus ar saldaus skonio, maišymas vienu ar kitu būdu lemia spalvų, aromatų ir skonių įvairovę bei gaivinantį rūgštingumą, kuriuo išsiskiria įvairių skirtingų gamintojų ir įvairiose salos vietovėse gaminamas „Sidra da Madeira“.

3.4.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Visi sidro gamybos etapai – nuo žaliavos užauginimo, natūralių sulčių išspaudimo ir fermentacijos iki brandinimo ir konservavimo – vykdomi Madeiroje.

3.5.   Specialios produkto registruotu pavadinimu pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

„Sidra da Madeira“ pakavimas į mažmeninei prekybai galutiniam vartotojui skirtus butelius arba tinkamas talpyklas (statines arba didbutelius) vykdomas Madeiroje, siekiant užtikrinti, kad būtų išsaugotos specifinės šio natūralaus (kartais gazuoto) sidro spalvos, aromatai ir skonis, vengiant oksidacijos ar užteršimo, galinčio pakenkti jo juslinėms savybėms, ir siekiant užtikrinti visišką produkto atsekamumą.

3.6.   Specialios produkto, su kuriuo susijęs registruotas pavadinimas, ženklinimo taisyklės

–

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Madeiros sala.

5.   Ryšys su geografine vietove

Paraiška įregistruoti „Sidra da Madeira“ grindžiama ryšiu tarp jo spalvos, aromato ir skonio savybių bei pastebimo rūgštingumo ir įvairių tradicinių ir kitų obuolių ir kriaušių veislių vaisių, kurie yra auginami ir naudojami tik Madeiroje, derinių, ir šviežių vaisių auginimo vietovėse esančių dirvožemio ir klimato sąlygų. Geras „Sidra da Madeira“ vardas ir jo svarba įvairiose salos, kurioje jis gaminamas, vietovėse taip pat prisideda prie šio produkto ryšio.

Produkto ypatumai

„Sidra da Madeira“ išsiskiria tuo, kad tai natūralus (kartais gazuotas) sidras, galintis būti įvairių spalvų, aromatų ir skonio ir pasižymintis gyvybingu rūgštingumu, dėl kurio jį labai mėgsta vartotojai, ir kuris yra natūralių sulčių įvairių mišinių arba šviežių tradicinių ir kitų obuolių veislių vaisių derinių, o kartais kriaušių, kurios yra auginamos ir skinamos įvairiose Madeiros, kuriai būdingas nuosaikesnis mikroklimatas ir rūgštesnis dirvožemis, vietovėse plytinčiuose soduose, dėl ko vaisiai įgyja specifines juslines savybes, fermentacijos rezultatas.

Jis taip pat yra labai gerai žinomas gamintojams ir vartotojams, nes jis visada buvo labai svarbi salos, kuriai būdingos palankios šviežių vaisių, iš kurių šis sidras gaminamas, sąlygos, įvairų vietovių gyventojams; tose vietovėse susiformavo labiausiai tradiciškas sidro gamybos metodas ir leista taikyti naują šio tipo gėrimui taikomą praktiką siekiant pagerinti ir diferencijuoti jo gamybą. Šiose vietovėse taip pat kasmet vyksta šventiniai ir folkloro renginiai siekiant reklamuoti „Sidra da Madeira“ ir jo gamybai naudojamus obuolius bei kriaušes.

Geografinės vietovės ypatumai

Gamtiniai veiksniai Madeira yra vulkaninės kilmės sala subtropiniame Šiaurės Atlanto regione. Jos reljefas labai nevienodas: statūs, aukštesni nei 1 200 m. kalnai, perskirti gilių slėnių, suformuoja centrinį kalnų masyvą, einantį iš rytų į vakarus, statmenai vyraujantiems vėjams Dėl geografinės padėties Madeiros klimatas yra švelnus, su nedideliais temperatūros svyravimais, išskyrus aukštumas, kur temperatūra žemesnė. Dėl kalnuoto salos reljefo ir prekybinių vėjų poveikio susidarė labai įvairus mikroklimatas: pietinė pusė yra saulėta ir apsaugota, o šiaurinė pusė – šiurkšti, vėsesnė ir drėgna.

Vyraujančių bazaltinių dirvožemių savybės kinta didėjant aukščiui ir, atitinkamai, kintant klimatui, kuris tampa drėgnesnis ir šaltesnis. Todėl „Sidra da Madeira“ gamybai naudojami vaisiai daugiausia auginami tose salos vietovėse, kur vyrauja nuosaikesnis ir drėgnesnis mikroklimatas, daugiausia didesniame nei 400 m aukštyje pietinėje pusėje ir 300 m aukštyje šiaurinėje pusėje, kur vyrauja pusiau rūgštiniai arba rūgštiniai kambizoliai ir andozoliai, pasižymintys geru aeravimu ir drenažu.

Žmogiškieji veiksniai Tarp 1420 vaismedžių, kuriuos pasodino pirmieji Portugalijos gyventojai, buvo daugybė iš Portugalijos atvežtų obuolių ir kriaušių veislių, kurių auginimo sąlygos buvo idealios nuosaikesnio mikroklimato vietovėse su vidutinio ir didelio rūgštingumo smėlingu ir molingu dirvožemiu.

Manoma, kad „Sidra da Madeira“ imta gaminti iškart, kai tik soduose užaugo pakankamai vartojimui ir perdirbimui tinkamų vaisių Tai patvirtina metraštininko Gomeso Eanes de Zuraros (1410–1474) aprašymai ir kiti įrašai, kuriuose nurodyta, kad „obuolių vynas“ gali būti vienas iš produktų, kurias Portugalijos laivynai renka iš Madeiros salos nuo XV a. vidurio.

Taip pat žinoma, kad nuo XVII a. pradžios „obuolių vynas“ buvo gaminamas kartu su Madeiros vynu, naudojant tuos pačius presus, o kai kuriais atvejais net jo buvo maišoma į Madeiros vyną, kol XX a. pradžioje buvo uždrausta gaminti vyną iš obuolių siekiant pagaminti netikrą Madeiros vyną. Šis draudimas reiškė, kad vietos gamintojai pradėjo fermentuoti savo obuolių sultis, kad pagamintų naują gėrimą, kurį iš pradžių vadino „cidra“ arba „sidra“, o vėliau – „Sidra da Madeira“, siekdami jį atskirti nuo kitur pagaminto sidro.

1906 m. agronomo João da Mota Prego (1859–1931 m.) paskelbtas straipsnis, kuriame aprašomi metodai, naudotini „Madeiroje gaminant sidrą“, ir vietos gamintojai raginami pradėti gaminti sidrą, labai prisidėjo prie sidro gamybos plėtros ir daugelis gamintojų šiandien vis dar laikosi jo rekomendacijų. Be to, apibūdindamas vaisių auginimą Madeiroje 1947 m., agronomas Vieira Natividade (1899–1968 m.) nustatė, kad saloje yra daug obuolių ir kriaušių veislių, ir nustatė parapijas, kuriose buvo tęsiamos sidro gamybos tradicijos.

Greitas vaismedžių išplitimas ir tradicinė Madeiros praktika dauginti šviežiam vartojimui ir (arba) sidro gamybai labiausiai tinkamų medžių ir vaisių genetinę medžiagą ir ja dalintis lėmė tai, kad atsirado daug tradicinių obuolių ir kriaušių veislių, kurios buvo išvestos iš pirmųjų portugalų į sąlą atvežtų veislių, o vėliau iš XVI–XVIII a. saloje gyvenusių Didžiosios Britanijos gyventojų atsivežtų veislių. Jos buvo atrinktos ir išsaugotos įvairiose salos dalyse, kur tos veislės, kurios geriausiai prisitaikė prie vietos dirvožemio ir klimato sąlygų ir iš kurių gaunami labiausiai šviežiam vartojimui ir sidrui gaminti tinkami vaisiai, buvo toliau auginamos ir vėliau dauginamos skiepijant ir sodinamos kitose panašių savybių turinčiose salos dalyse.

Per šimtmečius ši praktika ne tik leido auginti pagrindines tradicines sėklavaisių veisles, bet ir pastaruoju metu sudarė galimybę įveisti egzotinių veislių obuolių ir kriaušių, auginamų ir skinamų Madeiros soduose. Šios veislės taip pat pasižymi dideliu rūgštingumu, be to, kai kurie gamintojai tų veislių vaisiu naudoja sidrui gaminti, kuris gaminamas taikant skirtingose salos vietovėse susiformavusius tradicinius arba specialius gamybos metodus.

Ilgą laiką „Sidra da Madeira“ buvo vartojamas tik tose vietose, kuriose jis buvo pagaminta ir visų pirma siekiant patenkinti jį pagaminusių asmenų ir jų šeimų poreikius. Pastaraisiais dešimtmečiais padėtis pasikeitė – labai išaugo regioninis pardavimas restoranuose ir baruose, taip pat padidėjo tiesioginis pardavimas galutiniams vartotojams vietos rinkose ir mugėse, taip pat šventiniuose ar folkloro renginiuose, skirtuose sidrui ir obuoliams, iš kurių jis gaminamas, reklamuoti.

Susidomėjimas šio produkto tradicijomis ir kokybe 2016 m. viduryje paskatino Madeiros sidro gamintojų asociacijos (APSRAM), vienijančios apie 30 sidro gamintojų, įsteigimą siekiant skatinti ir išsaugoti „Sidra da Madeira“ kokybę ir autentiškumą, skatinti mokslinius tyrimus ir reklamuojant šį produktą.

Geografinės vietovės ir produkto kokybės bei reputacijos ryšys

Salos vietovių dirvožemio ir klimato ypatumai, palankūs sodų ir atskirų įvairių obuolių ir kriaušių veislių medžių pritaikymui ir sodinimui, nulėmė užaugintų vaisių unikalų rūgštingumą ir išskirtines juslines savybes, kurios daugiau ar mažiau, priklausomai nuo gamybai vaisių derinio, perduodamos „Sidra da Madeira“.

Dėl „Sidra da Madeira“ spalvos, kvapo ir skonio savybių, kurias lemia specifinės „mišinių“ savybės arba tradicinių ir kitų obuolių veislių vaisių derinių ir kartais sidrui gaminti naudojamų kriaušių, taip pat dėl išskirtinio rūgštingumo, kurį visų pirma lemia vietovės, kurioje auginami vaisiai, dirvožemio ir klimato sąlygos, „Sidra da Madeira“ laimėjo kelis nacionalinius apdovanojimus. pavyzdžiui, „Concurso Nacional de Cervejas e Sidras Tradicionais Portuguesas“ ir „Great Taste – Portugal“. Tačiau puikią reputaciją sidras įgijo dėl vietos vartotojų ir saloje vis dažniau apsilankančių turistų.

Istoriniai įrašai, patvirtinantys „obuolų vyno“, „cidra“, „sidra“ ir „Sidra da Madeira“ gamybos svarbą per pastaruosius 600 metų sudarė galimybę vietos gamintojams patvirtinti, kad sidras tose salos vietovėse, kuriose sąlygos buvo tinkamiausios sodams, iš kurių buvo tiekiami vaisiai , sidras buvo gaminamas nuo pat pirmo įsikūrimo saloje. Todėl visoje saloje, visų pirma vietovėse São Roque do Faial – Santana, Santo António da Serra – Machico, Camacha – Santa Cruz, Jardim da Serra – Câmara de Lobos, Ponta do Pargo – Calheta and Prazeres – Calheta, kur dėl ypatingos salų bendruomenių konkurencijos kasmet organizuojami folkloro ir sociokultūriniai renginiai, skatinantys „Sidra da Madeira“ gamybą ir vartojimą, būdinga stipri sidro gamybos ir sidro gėrimo tradicija.

Nuoroda į paskelbtą specifikaciją

https://tradicional.dgadr.gov.pt/pt/cat/bebidas-espirituosas/outras-bebidas/1084-sidra-da-madeira-igp

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

---

| 2023 5 3 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 156/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 3

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 156/35

---

Produkto specifikacijos reikšmingo pakeitimo patvirtinimo paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

(2023/C 156/07)

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė pateikti prieštaravimą paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 51 straipsnį (1) per tris mėnesius nuo šio paskelbimo dienos.

PRODUKTO SU SAUGOMA KILMĖS VIETOS NUORODA ARBA SAUGOMA GEOGRAFINE NUORODA SPECIFIKACIJOS REIKŠMINGO PAKEITIMO PATVIRTINIMO PARAIŠKA

Pakeitimo patvirtinimo paraiška pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą

„Vorarlberger Alpkäse“

ES Nr. PDO-AT-1413-AM01 – 5.4.2022

SKVN (X) SGN ( )

1.   Pareiškėjų grupė ir teisėtas interesas

Vorarlberger Alpwirtschaftsverein, Montfortstr. 9, 6900 Bregenz, Austria (Austrija)

Tel. +43 (5574) 400-350

Faks. +43 (5574) 400-600

E. paštas: fritz.metzler@lk-vbg.at

Pirminis asociacijos adresas pasikeitė ir dabar yra atitinkamai pataisytas. Pareiškėjas atstovauja SKVN „Vorarlberger Alpkäse“ žymimo produkto gamintojų interesams, todėl turi teisėtą interesą prašyti specifikacijos pakeitimų.

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis

Austrija

3.   Keičiama (-os) produkto specifikacijos dalis (-ys)

| ☐ | Produkto pavadinimas |
| --- | --- |

☐

Produkto pavadinimas

| ☒ | Produkto aprašymas |
| --- | --- |

☒

Produkto aprašymas

| ☒ | Geografinė vietovė |
| --- | --- |

☒

Geografinė vietovė

| ☒ | Kilmės įrodymas |
| --- | --- |

☒

Kilmės įrodymas

| ☒ | Gamybos būdas |
| --- | --- |

☒

Gamybos būdas

| ☒ | Ryšys su geografine vietove |
| --- | --- |

☒

Ryšys su geografine vietove

| ☒ | Ženklinimas |
| --- | --- |

☒

Ženklinimas

| ☒ | Kita (atsakingos institucijos duomenų, pirminės pareiškėjų grupės pavadinimo, tikrinimo įstaigos pakeitimai, nacionaliniai reikalavimai, redakcinio pobūdžio pataisos) |
| --- | --- |

☒

Kita (atsakingos institucijos duomenų, pirminės pareiškėjų grupės pavadinimo, tikrinimo įstaigos pakeitimai, nacionaliniai reikalavimai, redakcinio pobūdžio pataisos)

4.   Pakeitimo (-ų) rūšis

| ☐ | Produkto su registruota SKVN arba SGN specifikacijos pakeitimas, kuris nėra laikytinas nereikšmingu pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą. |
| --- | --- |

☐

Produkto su registruota SKVN arba SGN specifikacijos pakeitimas, kuris nėra laikytinas nereikšmingu pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą.

| ☒ | Produkto su registruota SKVN arba SGN, kurio bendrasis (arba lygiavertis) dokumentas nepaskelbtas, specifikacijos pakeitimas, kuris nėra laikytinas nereikšmingu pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą. |
| --- | --- |

☒

Produkto su registruota SKVN arba SGN, kurio bendrasis (arba lygiavertis) dokumentas nepaskelbtas, specifikacijos pakeitimas, kuris nėra laikytinas nereikšmingu pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą.

5.   Pakeitimas (-ai)

Atsižvelgiant į patirtį, įgytą sprendžiant praktinius saugomos nuorodos aspektus nuo tada, kai ji buvo sukurta, būtini produkto specifikacijos pakeitimai, kuriuos reikia padaryti siekiant pateikti išsamesnį visų svarbių gamybos ir rinkodaros sąlygų aprašymą, įskaitant įvairius gamybos etapus, ir užtikrinti SKVN „Vorarlberger Alpkäse“ žymimo produkto kokybę.

Ankstesnė produkto specifikacija, kurią sudaro keli atskiri dokumentai ir priedai, buvo sujungta į vieną dokumentą, peržiūrėta ir atnaujinta, siekiant pateikti aiškesnį reikalavimų, ypač susijusių su gamybos būdu ir kilmės įrodymu, aprašymą, taip padedant išsaugoti SKVN „Vorarlberger Alpkäse“ žymimo produkto kokybę.

Konkrečiau, pakeitimai yra šie:

1.   Produkto aprašymas

Produkto specifikacijos 5 punkto b papunkčio (Aprašymas) tekstas buvo įtrauktas į 4.2 punktą (Aprašymas). Šis punktas savo ruožtu suskirstytas į 4.2.1 (Bendroji informacija) ir 4.2.2 (Savybės) punktus. Pirminis tekstas buvo patikslintas ir susistemintas. Riebalų kiekis sausojoje medžiagoje buvo išbrauktas. Atskirų sūrių galvų svoris padidintas iki 40 kg (vietoj 35 kg) ir patikslinta, kad minimalus brandinimo laikotarpis yra 3 mėnesiai (vietoj 3–6 mėnesių).

Produkto specifikacijos 5b punktas:

„Kietasis sūris, pagamintas iš natūralaus žalio pieno (termiškai neapdoroto, nesterilizuoto centrifuguojant, nepasterizuoto, be konservantų ar stabilizatorių, be cheminių priedų, be genetiškai modifikuoto šliužo fermento), gauto iš galvijų, kurie ganomi kalnuose arba Alpių ganyklose, su sudžiūvusia, granuliuota, rusvai geltona arba ruda pluta. Šis sūris yra kietas arba tąsus, dramblio kaulo spalvos, jame paprastai yra apvalių, žirnio dydžio skylučių. Riebalų kiekis sausojoje medžiagoje – daugiau kaip 45 proc. Sūrio galvos sveria iki 35 kg. Sūrio skonis švelnus ir aromatingas, o jam bręstant tampa aštrus.

Minimalus brandinimo laikotarpis – 3–6 mėn., o savybės gali skirtis (gali nebūti įtrūkimų,akutės gali būti mažesnės)“.

pakeistas taip:

4.2.   Aprašymas

4.2.1   Bendroji informacija

SKVN „Voralberger Alpkäse“ žymimas produktas – kietasis sūris, gaminamas nustatytoje vietovėje kalnuose ir Alpių ganyklose iš neapdoroto žalio Alpių karvių, kurios nešeriamos silosu, pieno, tinkamo kietajam sūriui gaminti. Atskiros sūrio galvos sveria ne daugiau kaip 40 kg ir brandinamos ne trumpiau kaip 3 mėn.

4.2.2   Savybės

Sūrio pluta yra sudžiūvusi, rusvai geltonos arba rudos spalvos, granuliuota, o sūrio tekstūra – tvirta arba glotni. Ji yra dramblio kaulo spalvos. Sūrį pjaustant matyti tolygiai, bet negausiai pasiskirsčiusios maždaug žirnio dydžio matinės arba blizgančios apvalios akutės. Paprastai akutės būna apvalios ir žirnio dydžio. Sūrio skonis švelnus, o jam bręstant tampa aštrus.

Priklausomai nuo sūrio subrendimo laipsnio, aprašytos jo savybės gali būti daugiau ar mažiau išreikštos, nedarant poveikio bendram SKVN „Vorarlberger Alpkäse“ žymimo produkto įvaizdžiui ir jo nekeičiant.

SKVN „Vorarlberger Alpkäse“ žymimas sūris gali būti parduodamas įvairaus dydžio porcijomis.

Pagrindimas

Žodžiai „riebalų kiekis sausojoje medžiagoje – daugiau kaip 45 proc.“ buvo išbraukti vietoj jų nieko neįrašant, nes, atsižvelgiant į galiojančius teisinius reikalavimus, jie nereikalingi. Išlaikant dalį šiuo metu specifikacijoje esančių teiginių ir įterpiant naujų tekstas patikslinamas, išsamumo tikslais siekiant paaiškinti ir geriau išdėstyti gaminio aprašymą: taip kontrolės įstaigai teikiami tikslesni ir patikimesni produkto parametrai jo kokybei užtikrinti. Be to, tiksliau apibrėžtas ir minimalus brandinimo terminas, todėl jis tapo aiškesnis.

Rinkoje ir pardavimo srityje vyrauja ilgesnio sūrių brandinimo tendencija, todėl reikia nustatyti didesnes leidžiamo nukrypimo ribas formos aukščio ir atskirų sūrio galvų svorio atžvilgiu. Todėl svoris buvo padidintas iki 40 kg. Šis pokytis nedaro neigiamo poveikio SKVN „Vorarlberger Alpkäse“ žymimo sūrio kokybei.

2.   Kilmės įrodymas

Kilmės įrodymas

Ankstesnės pastabos, susijusios su produkto istorija pagal pirminės produkto specifikacijos 5 punkto d papunktį (kilmės įrodymas), kurios turėjo būti pateiktos šiame punkte aptariamos nuorodos pripažinimo metu, dabar buvo perkeltos į 4.6 punktą (Ryšys su geografine vietove). Vietoj jų į pakeistos specifikacijos 4.4 punktą (Kilmės įrodymas) buvo įtrauktos konkrečiam sektoriui skirtos nuostatos dėl atsekamumo užtikrinimo:

„Paraišką pateikusi asociacija tvarko gamintojų registrą, kuriame nurodomas kiekvienas geografinėje vietovėje esantis Sennalpe (Alpių namelis), kuriame gaminamas SKVN „Vorarlberger Alpkäse“ žymimas sūris, kartu nurodant kalno pavadinimą ir kontaktinį adresą. Sennalpe turi pateikti konkretų prašymą paraišką pateikusiai asociacijai, kad būtų įtrauktas į šį registrą.

Nustatytoje vietovėje yra leidžiamas tolesnis naudojamo pieno vežimas iš vienos patvirtintos Alpių sūrinės į kitą. Siekiant užtikrinti atsekamumą, vežamas pieno kiekis turi būti įrašytas važtaraštyje.

Siekdama užtikrinti SKVN „Vorarlberger Alpkäse“ žymimo sūrio atsekamumą už tiekimo grandinės ribų, paraišką pateikusi asociacija, gavusi prašymą, išduoda kazeino ženklą. Jame yra serijos numeris.

Ant naudotino kazeino ženklo yra šis tekstas:

„G.U.-VBG

ALPKAESE

XXXXXX“

Ant kiekvienos pagamintos sūrio galvos Sennalpe prieš slegiant sūrį turi uždėti kazeino ženklą su serijos numeriu ir įrašyti numerį į kasdienę gamybos ataskaitą. Kasdienėje gamybos ataskaitoje taip pat nurodoma pagaminimo data, perdirbto pieno kiekis, kaitinimo temperatūra ir tą dieną pagamintų sūrių skaičius. Pagal gamybos įrašus ir (arba) partiją galima atsekti, ar buvo laikomasi brandinimo laikotarpio. Sūris taip pat gali būti brandinamas ir laikomas regioniniuose brandinimo rūsiuose, esančiuose nurodytoje vietovėje mažesniame aukštyje.

Sennalpe

Parduodamas SKVN „Vorarlberger Alpkäse“ žymimą sūrį, Sennalpe turi saugoti įrašus (pvz., važtaraščius ir (arba) informaciją apie partijas), kad būtų galima užtikrinti atsekamumą.“

Sennalpe

Pagrindimas

Kadangi specifikacijoje iki šiol nebuvo jokių kilmės įrodymo taisyklių, manoma, kad tikslinga informaciją apie produkto atsekamumą įtraukti į produkto specifikacijos 4.4 punktą (Kilmės įrodymas). Dabar jame yra nuostatos, užtikrinančios atsekamumą. Be to, dalis teksto taip pat buvo perkelta iš pirminio 5 punkto h papunkčio (Ženklinimas) į 4.4 punktą. Ateityje nustatytoje vietovėje bus leidžiamas tolesnis naudojamo pieno vežimas iš vienos patvirtintos Alpių sūrinės į kitą, nes, atsižvelgiant į dabartinę technologijų būklę, tai nebeturi įtakos kokybei ir užtikrina SKVN „Vorarlberger Alpkäse“ žymimo produkto gamybą. Tai tapo būtina dėl to, kad dėl didžiulio darbo intensyvumo ir su tuo susijusio netikrumo dėl galimybių išlaikyti Alpių sūrio gamybą mūsų kalnuose, vis sunkiau rasti darbuotojų. Vežamo pieno kiekis turi būti patvirtintas dokumentais.

3.   Geografinė vietovė

Geografinė vietovė

Produkto specifikacijos 5c punktas:

„Austrijos Forarlbergo provincijos kalnų ir Alpių ganyklų vietovės. Oficialiai pripažinti Alpių ūkiai yra 1 000–1 800 m aukštyje virš jūros lygio ir veikia tik vasaros mėnesiais, kai gyvuliai sezoniškai perginami į kalnus“.

ir papildomai pateiktas Austrijos žemėlapis

iš dalies keičiami taip:

4.3.   Geografinė vietovė

„SKVN „Vorarlberger Alpkäse“ žymimas sūris gaminamas Forarlbergo provincijoje 1 000–1 800 m aukštyje virš jūros lygio. Oficialiai pripažinti Alpių ūkiai veikia tik vasaros mėnesiais, kai gyvuliai sezoniškai perginami į kalnus“.

Nustatytos geografinės vietovės aukščio žemėlapis:

Pagrindimas

Tekstas sutrumpintas. Specifikacijos reikalavimas, susijęs su oficialiai pripažintais Alpių ūkiais, nustatytas 4.5 punkte (Gamybos būdas) (konkrečiai 4.5.1 punkte (Žaliava – pienas)). Taip pat pridėtas naujas nustatytos geografinės vietovės žemėlapis. Žemėlapyje taip pat pateikiama informacija apie aukštį virš jūros lygio. Tai nekeičia geografinės vietovės ribų.

4.   Gamybos būdas

Gamybos būdas

Pirminis produkto specifikacijos 5 punkto e papunkčio (Gamybos būdas) tekstas suformuluotas tiksliau ir suskirstytas į 4.5.1 (Žaliava – pienas), 4.5.2 (Gamyba) ir 4.5.3 (Praktinė patirtis. Gamybos žinios) punktus.

Produkto specifikacijos 5e punktas:

„Kietajam sūriui gaminti naudojamas iš Alpėse ganomų oficialiai kontroliuojamų karvių, kurios nešeriamos silosu, bandų, gaunamo tinkamo žalio pieno, kuris nėra termiškai apdorotas, pasterizuotas ar sterilizuotas centrifuguojant, yra perdirbamas vietoje, jo netransportuojant ir nelaikant tarpiniame sandėlyje. Vakare gautas pienas iš karto perpilamas į mažesnes talpas (medinius pieno puodus arba kubilus), kad nusistovėtų grietinėlė. Kitą dieną grietinėlė (Alpių sviestas) nugriebiama rankiniu būdu, kad būtų pasiektas norimas produkto riebumas. Po to šis brandintas ir nugriebtas pienas sumaišomas su ryte gautu nenugriebtu pienu, pieno rūgšties bakterijų kultūromis ir Alpių sūrio šliužo fermentais Alpių (vario) katiluose. Varškė išimama rankiniu būdu, naudojant sūrio marlę ir nenaudojant įrangos. Varškė kaitinama iki 51,5–52,5 °C, slegiama ir reguliariai apdorojama sūrymu, kad susidarytų gera pluta. Sūris gaminamas tik vasarą ganant galvijus (kurių vienintelis pašaras yra tai, ką jie suėda ganydamiesi Alpių ganyklose). Dėl trumpo ganymo kalnuose laikotarpio (3–4 mėnesiai) šio produkto galima įsigyti tik sezoniškai ir ribotais kiekiais.

Draudžiama bet kokia forma pridėti pieno iš slėnių ūkių.

Nustatytos nacionalinės gyvulių auginimo ir sveikatos bei ūkio ir darbuotojų higienos taisyklės. Kokybė užtikrinama atliekant patikrinimus ir vykdant darbuotojų mokymus bei švietimą higienos klausimais“.

iš dalies keičiama taip:

4.5.1.   Žaliava (pienas)

SKVN „Vorarlberger Alpkäse“ žymimas sūris gaminamas tik iš žalio Alpių karvių pieno, gauto vasarą jas ganant Alpėse. Išskyrus išskirtinius atvejus (pvz., ligos, snygio ar rujos), vasaros mėnesiais karvės turi būti ganomos kasdien. Galvijų negalima varyti į ganyklas, esančias už Sennalpe teritorijos ribų. Leidžiama naudoti tik karvių pieną iš oficialiai pripažintų ūkių, esančių nustatytoje geografinėje vietovėje kalnuose arba Alpių ganyklose. SKVN „Vorarlberger Alpkäse“ žymimo sūrio gamybai negalima naudoti termiškai apdoroto ar pasterizuoto pieno arba pieno, sterilizuoto centrifuguojant. Draudžiama bet kokia forma pridėti pieno iš slėnių ūkių. Pienas, iš kurio gaminamas SKVN „Vorarlberger Alpkäse“ žymimas sūris, pasižymi tuo, kad yra gaunamas karves ganant nustatytos geografinės vietovės ganyklose, kuriose auga puikios kokybės žolės ir žolynai. Karvės ėda žolę ir žolynus šviežius kaip žalią pašarą arba džiovintus kaip šieną. Šerti fermentuotais pašarais ar silosu griežtai draudžiama.

Sennalpe

Leidžiama kaip kompensacinį ir papildomą pašarą naudoti smulkintus grūdus iš kitų vietovių, bet ne daugiau kaip 20 proc. sausosios medžiagos per metus.

Smulkinti grūdai gali būti perkami iš kitų vietovių, nes ši geografinė vietovė – tipiškas kalnų regionas, kuriam būdingos pievos ir plonas humuso sluoksnis – nėra tinkama pašariniams augalams auginti. Tai reiškia, kad šioje vietovėje beveik neauginamos grūdinės kultūros ar panašūs augalai, todėl juos tenka pirkti iš kitų vietovių.

Todėl geografinės vietovės pašarai turi sudaryti ne mažiau kaip 80 proc. visos sausosios medžiagos, kuria per metus šeriamos melžiamos karvės. Racioną leidžiama papildyti smulkintais grūdais iš kitų vietovių, bet jie turi sudaryti ne daugiau kaip 20 proc. atitinkamo raciono sausosios medžiagos.

4.5.2.   Gamyba

Galima naudoti tik termiškai neapdorotą, nepasterizuotą žalią pieną, gautą karvių nešeriant silosu, kuris nebuvo sterilizuotas centrifuguojant. Neleidžiama pridėti konservantų, stabilizatorių, chemiškai pagamintų priedų ir genetiškai modifikuotų šliužo fermentų.

Žalias pienas pirmiausia iš dalies nugriebiamas ir kurį laiką brandinamas naudojant išrūgų ir (arba) pieno rūgšties bakterijų kultūrą. Tradicinės pieno rūgšties bakterijos, iš pradžių išskirtos iš laukinių kultūrų ir padaugintos, dabar sudaro ūkyje naudojamų kultūrų kamieninės kultūros pagrindą. Šis brandintas ir nugriebtas pienas sumaišomas su ryte gautu žaliu pienu, pieno rūgšties bakterijų kultūromis ir Alpių sūrio šliužo fermentais Alpių (vario) katiluose. Varškė išimama naudojant sūrio marlę arba supilant varškės ir išrūgų mišinį į sūrio formas. Tuomet sutirštėjęs (koaguliuotas) pienas varškės pjaustykle supjaustomas norimo dydžio gabalais. Tada prasideda kitas sūrio gamybos etapas: varškė toliau formuojasi ir įvyksta sinerezė (išrūgos atsiskiria nuo varškės). Varškė kaitinama iki 51–54 °C, tada supilama į formas ir slegiama.

Didžiausias sūrių svoris yra 40 kg, priklausomai nuo sūrio galvos dydžio. Po to sūriai dedami į sūrymo vonią, kurioje yra apie 20 Bé° druskos, kad sūris sugertų druską, susiformuotų jo pluta ir struktūra. Dėl to sūris iš išorės pasidaro sandarus, o viduje visapusiškai ir tolygiai bręsta. Taip gaunama vienalytė, kompaktiška SKVN „Vorarlberger Alpkäse“ žymimo sūrio konsistencija. Tada, atsižvelgiant į plutos pobūdį ir pieno perdirbėjo patirtį, sūriai mažiausiai 3 mėnesius brandinami, esant 10–17 °C temperatūrai ir didesniam nei 80 proc. drėgnumui. Brandinimo metu sūriai reguliariai iki trijų kartų per savaitę apdorojami (suvilgant šepečiu arba įtrinant) sūriu vandeniu (druskos kiekis – iki 20 Bé°), kad susidarytų tipiška pluta ir susiformuotų skonis. Pasibaigus minimaliam brandinimo laikotarpiui, SKVN „Vorarlberger Alpkäse“ žymimas sūris yra paruoštas vartoti.

4.5.3.   Praktinė patirtis. Gamybos žinios

SKVN „Vorarlberger Alpkäse“ žymimo sūrio kokybę visų pirma lemia vietos sūrio gamintojų patirtis sūrių gamybos ir brandinimo srityje. Sūrių gamybos menas grindžiamas pieno perdirbėjų, skirtingais būdais dalyvaujančių gamyboje, priklausomai nuo jų individualaus vaidmens gamybos procese, žiniomis ir įgūdžiais, kuriuos pasitelkus pasiekiama SKVN „Vorarlberger Alpkäse“ žymimam produktui būdinga kokybė. Procesas pradedamas nuo pieno rūgšties bakterijų kultūrų naudojimo. Pavyzdžiui, pieno rūgšties bakterijų kultūros sudėtį, temperatūrą, ramybės laikotarpio trukmę, pridedamą kiekį ir santykį bei laikymo sąlygas pieno perdirbėjas nustato remdamasis savo patirtimi. Vienas pieno perdirbėjų patirties ypatumų – specifinis žalio pieno laikymas ir brandinimas tokiu būdu, kad susidarytų pieno rūgšties bakterijos, kurios labai pagerina sūrio savybes, t. y. galiojimo laiką, kvapą ir skonį. Veršelių šliužo fermento naudojimas, sutirštėjusio (koaguliuoto) pieno pjaustymo laikas ir būdas bei varškės gabaliukų dydis, sūrio formavimasis bei varškės ir išrūgų mišinio kaitinimas susiję su specifine sūrių gamintojų patirtimi ir yra ypač svarbūs SKVN „Vorarlberger Alpkäse“ žymimo sūrio kokybei užtikrinti.

Sūrio gamintojas turi labai atidžiai stebėti kiekvieną sūrio gamybos etapą ir nustatyti tinkamą kiekvieno perdirbimo etapo laiką. Pavyzdžiui, vienas iš SKVN „Vorarlberger Alpkäse“ žymimo sūrio gamybos etapų – kruopštus varškės ir išrūgų mišinio kaitinimas 51–54 °C temperatūroje po to, kai supjaustomas koaguliuotas pienas – yra svarbi sąlyga, kad sūris ilgai išsilaikytų. Pieną taip pat reikia apdoroti kuo atsargiau, kad būtų išsaugota didžioji dalis jo aromatinių ir mikrobiologinių savybių bei sudedamųjų dalių, taigi kartu ir jo išskirtinė kokybė. Be to, dėl natūraliai besikeičiančių šėrimo sąlygų Alpių ganyklose pienas nepasižymi jokiomis standartinėmis savybėmis, veikiau jo kokybinių savybių ( pvz., baltymų kiekis ar kita pieno sudėtis) įvairove. Didelė patirtis leidžia SKVN „Vorarlberger Alpkäse“ žymimo sūrio gamintojams puikiai kompensuoti šiuos natūralius svyravimus. Kruopštus darbas visuose šiuose proceso etapuose yra labai svarbus likusiam brandinimo procesui, taigi ir galutinio produkto kokybei. Brandinimo metu ypatingas dėmesys turi būti skiriamas kruopščiai sūrio priežiūrai. Dėl savo patirties sūrio gamintojai instinktyviai žino, kada sūrį reikia apversti, suvilgyti šepečiu ar įtrinti sūrymu, todėl gamintojai turi didelės įtakos sūrio kokybei.

Reguliariais piemenų ir sūrių gamintojų susitikimais, kurių metu jie dalijasi įgytomis žiniomis, skatinamas nuolatinis mokymosi procesas, padedantis išlaikyti SKVN „Vorarlberger Alpkäse“ žymimo sūrio kokybę ir gamybos tradiciją.

Pagrindimas

Gamybos proceso pakeitimai buvo padaryti siekiant užtikrinti neabejotiną SKVN „Vorarlberger Alpkäse“ žymimo produkto kokybę, kuri visų pirma pagrįsta gamintojų žiniomis apie tradicinį gamybos būdą. Kartu su šiuo metu iš dalies pakeista formuluote, jau buvusia pirminėje specifikacijoje, šis tradicinis gamybos būdas yra aprašytas išsamiau, visų pirma tiksliau apibrėžiant perdirbimo būdą.

Konkretūs pakeitimai susiję su toliau nurodytais aspektais.

| — | Žaliava – pienas

  Gyvulių sveikatai palaikyti ne visada pakanka tikto pašaro, kurį jie gauna ganydamiesi, nes dėl vis dažniau pasitaikančių ekstremalių meteorologinių reiškinių (sausrų, ilgų liūčių ir pan.) ir su tuo susijusių klimato pokyčių melžiamos karvės Alpių vietovėse patiria medžiagų apykaitos sutrikimus, taip pat mažėja galimybės gauti ganyklinio pašaro. Be to, skirtingų veislių karvės, laikomos Alpių ganyklose, pasižymi skirtingais energijos poreikiais, todėl jų gerovei užtikrinti reikia papildomų pašarų.
  Todėl, siekiant užtikrinti subalansuotą gyvūnų gerovei būtinų maistinių medžiagų tiekimą nepriklausomai nuo išskirtinių klimato sąlygų, pavyzdžiui, sausrų, buvo sudaryta galimybė pirkti smulkintus grūdus ir naudoti juos kaip kompensuojamąjį ir papildomą pašarą, leidžiant, kad jis sudarytų iki 20 proc. sausosios medžiagos per metus.
  Pirmiau nurodyta nukrypti leidžianti nuostata dėl papildomų pašarų neturi įtakos aukštai ir nekintančiai pieno kokybei, nes didžioji dalis stambiųjų pašarų turi būti gauta iš nustatytos vietovės.
  Produkto specifikacijos 5 punkto c papunkčio reikalavimas dėl oficialiai pripažintų Alpių ūkių, esančių 1 000–1 800 m aukštyje, buvo perkeltas į 4.5.1 punktą (Žaliava – pienas) ir apibrėžtas išsamiau. Pienas gali būti gaunamas tik iš karvių ūkiuose, esančiuose kalnuose arba Alpių ganyklose, kuriems kompetentinga institucija (Austrijos maisto saugos agentūra) suteikė patvirtinimo numerį. Tai pagrindžiama specialiais higienos reikalavimais, nustatytais Reglamente (EB) Nr. 853/2004 (Gyvūnų pašarų higienos reglamentas), kurių privalo laikytis sūrį gaminantys ūkiai. Patvirtinti ūkiai yra išvardyti sąraše, su kuriuo galima susipažinti reglamente.
  Ateityje nustatytoje vietovėje bus leidžiamas tolesnis naudojamo pieno vežimas iš vienos patvirtintos Alpių sūrinės į kitą, nes, atsižvelgiant į dabartinę technologijų būklę, tai nebeturi įtakos kokybei. Vežamo pieno kiekį abi Alpių sūrinės turi įrašyti važtaraštyje. |
| --- | --- |

—

Žaliava – pienas

Žaliava – pienas

Gyvulių sveikatai palaikyti ne visada pakanka tikto pašaro, kurį jie gauna ganydamiesi, nes dėl vis dažniau pasitaikančių ekstremalių meteorologinių reiškinių (sausrų, ilgų liūčių ir pan.) ir su tuo susijusių klimato pokyčių melžiamos karvės Alpių vietovėse patiria medžiagų apykaitos sutrikimus, taip pat mažėja galimybės gauti ganyklinio pašaro. Be to, skirtingų veislių karvės, laikomos Alpių ganyklose, pasižymi skirtingais energijos poreikiais, todėl jų gerovei užtikrinti reikia papildomų pašarų.

Todėl, siekiant užtikrinti subalansuotą gyvūnų gerovei būtinų maistinių medžiagų tiekimą nepriklausomai nuo išskirtinių klimato sąlygų, pavyzdžiui, sausrų, buvo sudaryta galimybė pirkti smulkintus grūdus ir naudoti juos kaip kompensuojamąjį ir papildomą pašarą, leidžiant, kad jis sudarytų iki 20 proc. sausosios medžiagos per metus.

Pirmiau nurodyta nukrypti leidžianti nuostata dėl papildomų pašarų neturi įtakos aukštai ir nekintančiai pieno kokybei, nes didžioji dalis stambiųjų pašarų turi būti gauta iš nustatytos vietovės.

Produkto specifikacijos 5 punkto c papunkčio reikalavimas dėl oficialiai pripažintų Alpių ūkių, esančių 1 000–1 800 m aukštyje, buvo perkeltas į 4.5.1 punktą (Žaliava – pienas) ir apibrėžtas išsamiau. Pienas gali būti gaunamas tik iš karvių ūkiuose, esančiuose kalnuose arba Alpių ganyklose, kuriems kompetentinga institucija (Austrijos maisto saugos agentūra) suteikė patvirtinimo numerį. Tai pagrindžiama specialiais higienos reikalavimais, nustatytais Reglamente (EB) Nr. 853/2004 (Gyvūnų pašarų higienos reglamentas), kurių privalo laikytis sūrį gaminantys ūkiai. Patvirtinti ūkiai yra išvardyti sąraše, su kuriuo galima susipažinti reglamente.

Ateityje nustatytoje vietovėje bus leidžiamas tolesnis naudojamo pieno vežimas iš vienos patvirtintos Alpių sūrinės į kitą, nes, atsižvelgiant į dabartinę technologijų būklę, tai nebeturi įtakos kokybei. Vežamo pieno kiekį abi Alpių sūrinės turi įrašyti važtaraštyje.

| — | Gamyba

  SKVN „Vorarlberger Alpkäse“ žymimo sūrio gamyba aprašyta išsamiai – nuo žalio pieno perdirbimo iki brandinimo etapo laikymo metu, nurodant techninius parametrus, kurių reikia laikytis siekiant užtikrinti kokybę.
  Dabar varškę galima kaitinti iki 51–54 °C temperatūros (o ne iki 51,5–52,5 °C, kaip anksčiau). Leidžiamas platesnis kaitinimo temperatūrų diapazonas, nes rankinio kaitinimo atveju neįmanoma nustatyti tikslios temperatūros, o tai reiškia, kad reikia nustatyti didesnes leidžiamo nukrypimo ribas. Naujos kaitinimo temperatūros leidžiamo nukrypimo ribos neturi neigiamos įtakos produkto kokybei. Konservantai, stabilizatoriai ir cheminiu būdu pagaminti priedai vis dar draudžiami. Tai patikslinta pateikus aiškesnę formuluotę.
  Kalbant apie paties ūkio išrūgas arba pieno rūgšties kultūras, buvo paaiškinta, kad pirminė motininė kultūra šiuo metu gaminama centralizuotai ir vėliau naudojama vidinėms reikmėms kaip ūkio kultūra SKVN „Vorarlberger Alpkäse“ žymimo sūrio gamybai. Pieno perdirbėjų patirtis šiuo atžvilgiu vaidina itin svarbų vaidmenį.
  Druskos kiekis buvo patikslintas ir pritaikytas prie praktiškai patikrinamų kriterijų, naudojant Baumé (Bé) skalę. Nurodytas druskos kiekis iki 20 °Bé. Dar labiau patikslintas SKVN „Vorarlberger Alpkäse“ žymimam sūriui būdingos plutos formavimasis ir su ja susijusi sūrio kokybė, taip pat paminėtas sūrio gamintojo vykdomas gamybos valdymas ir brandinimo aplinkos sąlygos. |
| --- | --- |

—

Gamyba

Gamyba

SKVN „Vorarlberger Alpkäse“ žymimo sūrio gamyba aprašyta išsamiai – nuo žalio pieno perdirbimo iki brandinimo etapo laikymo metu, nurodant techninius parametrus, kurių reikia laikytis siekiant užtikrinti kokybę.

Dabar varškę galima kaitinti iki 51–54 °C temperatūros (o ne iki 51,5–52,5 °C, kaip anksčiau). Leidžiamas platesnis kaitinimo temperatūrų diapazonas, nes rankinio kaitinimo atveju neįmanoma nustatyti tikslios temperatūros, o tai reiškia, kad reikia nustatyti didesnes leidžiamo nukrypimo ribas. Naujos kaitinimo temperatūros leidžiamo nukrypimo ribos neturi neigiamos įtakos produkto kokybei. Konservantai, stabilizatoriai ir cheminiu būdu pagaminti priedai vis dar draudžiami. Tai patikslinta pateikus aiškesnę formuluotę.

Kalbant apie paties ūkio išrūgas arba pieno rūgšties kultūras, buvo paaiškinta, kad pirminė motininė kultūra šiuo metu gaminama centralizuotai ir vėliau naudojama vidinėms reikmėms kaip ūkio kultūra SKVN „Vorarlberger Alpkäse“ žymimo sūrio gamybai. Pieno perdirbėjų patirtis šiuo atžvilgiu vaidina itin svarbų vaidmenį.

Druskos kiekis buvo patikslintas ir pritaikytas prie praktiškai patikrinamų kriterijų, naudojant Baumé (Bé) skalę. Nurodytas druskos kiekis iki 20 °Bé. Dar labiau patikslintas SKVN „Vorarlberger Alpkäse“ žymimam sūriui būdingos plutos formavimasis ir su ja susijusi sūrio kokybė, taip pat paminėtas sūrio gamintojo vykdomas gamybos valdymas ir brandinimo aplinkos sąlygos.

| — | Praktinė patirtis. Gamybos žinios

  Kadangi esamoje specifikacijoje nėra jokių esminių teiginių apie tradicines gamintojų žinias, specifikacija šiuo aspektu patikslinama ir aprašoma darbuotojų kvalifikacija. Taip pat aprašoma vykdoma veikla, kuria siekiama perduoti tradicijas, kad būtų užtikrinta kokybė, dėl kurios būtų galima veiksmingai sustabdyti kompetencijos praradimą ar susilpnėjimą ir išlaikyti tradicines žinias apie produktą. |
| --- | --- |

—

Praktinė patirtis. Gamybos žinios

Praktinė patirtis. Gamybos žinios

Kadangi esamoje specifikacijoje nėra jokių esminių teiginių apie tradicines gamintojų žinias, specifikacija šiuo aspektu patikslinama ir aprašoma darbuotojų kvalifikacija. Taip pat aprašoma vykdoma veikla, kuria siekiama perduoti tradicijas, kad būtų užtikrinta kokybė, dėl kurios būtų galima veiksmingai sustabdyti kompetencijos praradimą ar susilpnėjimą ir išlaikyti tradicines žinias apie produktą.

5.   Ryšys su geografine vietove

Ryšys su geografine vietove

Informacija, anksčiau įtraukta į 5 punkto d papunktį (Kilmės įrodymas) buvo perkelta į 4.6 punktą (Ryšys su geografine vietove).

Informacija, anksčiau buvusi 5 punkto f papunktyje (Ryšys), buvo įtraukta į 4.6 punktą (Ryšys su geografine vietove). Išsamiai aprašytas geografinės vietovės klimato ir žmogiškųjų veiksnių poveikis, taip pat plačiai apibūdinta specifinė regiono gamintojų patirtis, kuri anksčiau specifikacijoje buvo tik paminėta, pavyzdžiui, tradicinės žinios apie specialius laikymo būdus ir aukšto lygio praktinė patirtis, susijusi su gamybos metodais ir brandinimo valdymu, kuris yra labai svarbus sūrio juslinėms savybėms išryškinti.

Pagrindimas

Specifikacija buvo pritaikyta prie Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 reikalavimų – istorinės pastabos, pavyzdžiui, dokumentiniai įrodymai ir senosios tradicijos, susijusios su SKVN „Vorarlberger Alpkäse“ žymimu sūriu, kurios iš pradžių buvo aprašytos skyriuje „Kilmės įrodymas“, perkeltos į 4.6 punktą (Ryšys su geografine vietove).

6.   Ženklinimas

Ženklinimas

Pirminis produkto specifikacijos 5 punkto h papunkčio (Ženklinimas) tekstas perkeltas į 4.4 punktą (Kilmės įrodymas) ir pritaikytas prie dabartinių dokumentų reikalavimų.

Pavyzdžiui, pirminėje specifikacijoje nustatyti reikalavimai (ant produkto nurodyti pagaminimo datą bei kalno ir (arba) Alpių ganyklos pavadinimą) tapo nebereikalingi dėl dokumentų, kuriuos dabar reikia pateikti kilmės įrodymo tikslais. Patikslintas naudotinas kazeino ženklas. Nebereikia šiuo ženklu ženklinti sūrio porcijų pakuočių, nes porcijų atveju yra užtikrinamas partijos atsekamumas.

Pirminės produkto specifikacijos 5 punkto h papunktyje (Ženklinimas) nustatytos taisyklės dėl privačių etikečių perkeltos į 4.8 punktą (Ženklinimas).

„Leidžiama naudoti privačias etiketes. Tačiau privati etiketė neturi klaidinti vartotojo ar kenkti SKVN reputacijai“.

Pagrindimas

Patikslinti ir išplėsti privačių prekių ženklų valdymo reikalavimai. Naudoti privačias etiketes ir toliau bus leidžiama.

7.   Redakciniai pakeitimai

Redakciniai pakeitimai

7.1.   Atnaujintas valstybės narės kompetentingos institucijos pavadinimas ir duomenys.

7.2.   Ištaisytas pareiškėjų grupės adresas.

Pagrindimas

Nuo to laiko, kai kilmės vietos nuoroda tapo saugoma, pareiškėjų grupės adresas pasikeitė, todėl jis atnaujintas kartu su pakeistais kompetentingos institucijos duomenimis.

7.3.   Tikrinimo įstaiga

Tikrinimo įstaiga

Skyrius, kuriame pateikiami tikrinimo įstaigos kontaktiniai duomenys, buvo iš dalies pakeistas, nes ta įstaiga dabar yra privati bendrovė, t. y. Lacon GmbH.

Lacon GmbH

7.4.   Produkto specifikacijos išdėstymo ir (arba) pateikimo pakeitimai

Produkto specifikacijos išdėstymo ir (arba) pateikimo pakeitimai

Pernumeruoti ir pakeisti kai kurie pavadinimai, kad informacija būtų aiškesnė ir tikslesnė.

7.5.   Nacionaliniai reikalavimai

Nacionaliniai reikalavimai

Antraštė „Nacionaliniai reikalavimai“ buvo išbraukta ir vietoj jos nieko neįrašyta, nes, atsižvelgiant į reguliavimo reikalavimus, tai nereikalinga.

BENDRASIS DOKUMENTAS

„Vorarlberger Alpkäse“

„Vorarlberger Alpkäse“

ES Nr. PDO-AT-1413-AM01 – 5.4.2022

ES Nr. PDO-AT-1413-AM01 – 5.4.2022

SKVN (X) SGN ( )

SKVN (X) SGN ( )

1.   (SKVN arba SGN) Pavadinimas (-ai)

(SKVN arba SGN) Pavadinimas (-ai)

„Vorarlberger Alpkäse“

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis

Valstybė narė arba trečioji šalis

Austrija

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1   Produkto rūšis (nurodyta XI priede)

Produkto rūšis (nurodyta XI priede)

1.3 klasė. Sūriai

3.2   Produkto, kuriam taikomas 1 punkte nurodytas pavadinimas, aprašymas

Produkto, kuriam taikomas 1 punkte nurodytas pavadinimas, aprašymas

SKVN „Voralberger Alpkäse“ žymimas produktas – kietasis sūris, gaminamas nustatytoje vietovėje kalnuose ir Alpių ganyklose iš neapdoroto žalio Alpių karvių, kurios nešeriamos silosu, pieno, tinkamo kietajam sūriui gaminti. Atskiros sūrio galvos sveria ne daugiau kaip 40 kg ir brandinamos ne trumpiau kaip 3 mėn.

Sūrio pluta yra sudžiūvusi, rusvai geltonos arba rudos spalvos, granuliuota, o sūrio tekstūra – tvirta arba glotni. Ji yra dramblio kaulo spalvos. Sūrį pjaustant matyti tolygiai, bet negausiai pasiskirsčiusios maždaug žirnio dydžio matinės arba blizgančios apvalios akutės. Paprastai akutės būna apvalios ir žirnio dydžio. Sūrio skonis švelnus, o jam bręstant tampa aštrus.

Priklausomai nuo sūrio subrendimo laipsnio, aprašytos jo savybės gali būti daugiau ar mažiau išreikštos, nedarant poveikio bendram SKVN „Vorarlberger Alpkäse“ žymimo produkto įvaizdžiui ir jo nekeičiant.

3.3   Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavinės medžiagos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavinės medžiagos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

SKVN „Vorarlberger Alpkäse“ žymimo sūrio gamybai gali būti naudojamas tik karvių pienas, gautas iš oficialiai pripažintų ūkių kalnuose arba Alpių ganyklose, kuriose yra tvarkomos pievos. Siloso gamyba ir šėrimas silosu draudžiami.

Kaip papildomą pašarą leidžiama naudoti smulkintus grūdus, bet jų dalis turi sudaryti ne daugiau kaip 20 proc. sausosios medžiagos per metus. Smulkinti grūdai taip pat gali būti perkami iš kitų vietovių, nes ši geografinė vietovė – tipiškas kalnų regionas – nėra tinkama žemės ūkio augalams auginti. Tai reiškia, kad šioje vietovėje beveik neauginamos grūdinės kultūros ar panašūs augalai, todėl juos tenka pirkti iš kitų vietovių.

Todėl geografinės vietovės pašarai turi sudaryti ne mažiau kaip 80 proc. visos sausosios medžiagos, kuria per metus šeriamos melžiamos karvės. Racioną leidžiama papildyti smulkintais grūdais iš kitų vietovių, bet jie turi sudaryti ne daugiau kaip 20 proc. atitinkamo raciono sausosios medžiagos.

3.4   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Žaliava turi būti gaunama, perdirbama ir brandinama nustatytoje teritorijoje.

3.5   Specialios produkto registruotu pavadinimu pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

Specialios produkto registruotu pavadinimu pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

—

3.6   Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo taisyklės

Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo taisyklės

Sūriai turi būti pažymėti kazeino ženklu su serijos numeriu. Paraišką pateikusi asociacija yra atsakinga už serijos numerio administravimą ir suteikimą.

4.   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

SKVN „Vorarlberger Alpkäse“ žymimas sūris gaminamas Forarlbergo provincijoje 1 000–1 800 m aukštyje virš jūros lygio. Oficialiai pripažinti Alpių ūkiai veikia tik vasaros mėnesiais, kai gyvuliai sezoniškai perginami į kalnus.

5.   Ryšys su geografine vietove

Ryšys su geografine vietove

Būdingos SKVN „Vorarlberger Alpkäse“ žymimo sūrio savybės priklauso nuo gamyboje naudojamo pieno, jo sudedamųjų dalių, skonio ir konsistencijos, kuriuos lemia Alpių augalija Forarlberge, taip pat nuo klimato ir žmogiškųjų (tradicinės amatininkų gamybos) gamybos proceso veiksnių. Nedideli Alpių ūkiai iki šių dienų išlaikė namudinę gamybą ir rūpestingai tvarko ir (arba) brandina sūrius. Dėl to SKVN „Vorarlberger Alpkäse“ žymimi sūriai išsiskiria ypatinga kokybe ir ilgu galiojimo laiku.

SKVN „Vorarlberg Alpkäse“ žymimo sūrio gamybai naudojamas pienas pasižymi ypatingomis skonio ypatybėmis dėl gamybos vietovės kalnų augmenijos ir gyvulių šėrimo daugiausia žaliaisiais pašarais, kurie kartu su tradiciniu amatininkų gamybos būdu suteikia sūriui būdingų savybių. Sūrio gamyba labai prisidedama prie Forarlbergo kalnų ūkininkavimo išsaugojimo, tai yra būtina Forarlbergo kalnų kultūrinio kraštovaizdžio ekologinei įvairovei ir stabilumui išlaikyti.

Forarlberge žemės ūkis yra orientuotas tik į pievų tvarkymą. Alpių ūkiuose griežtai draudžiama karves šerti silosu (draudžiami fermentuoti pašarai). Tik uždraudus naudoti silosą galima pagaminti aukštos kokybės SKVN „Vorarlberger Alpkäse“ žymimą sūrį.

SKVN „Vorarlberger Alpkäse“ žymimas produktas nustatytoje teritorijoje gaminamas ir vartojamas jau daugelį šimtų metų. Visą tą laiką dabartinėje Forarlbergo provincijoje buvo gaminamas sūris. Iš pradžių, ir keletą šimtmečių, sūris buvo gaminamas visų pirma savo vartojimui ir regioninei prekybai. Alpių sūrio gamyba labai prisidedama prie Forarlbergo kalnų ūkininkavimo išsaugojimo ir tai yra būtina Forarlbergo kalnų kultūrinio kraštovaizdžio ekologinei įvairovei bei stabilumui išlaikyti. Vykstant sezoniniam gyvulių perginimui tarp slėnių ūkių, Alpių ganyklų ir kalnų, žalio pieno perdirbimas kalnuose yra svarbus ekonominis Forarlbergo žemės ūkio ir pieno ūkių išlaikymo komponentas.

Dokumentai liudija, kad tradiciniai šio regiono sūrio gamybos būdai buvo naudojami jau per Trisdešimties metų karą. Šis procesas yra šiandieninio SKVN „Vorarlberger Alpkäse“ žymimo sūrio gamybos pagrindas. XVIII a. didžioji dalis Alpių pieno, gauto vasaros mėnesiais, kai gyvuliai sezoniškai perginami į kalnus, jau buvo perdirbama į Alpių sūrį. Nuo to laiko vartojamas pavadinimas „Vorarlberger Alpkäse“.

Regiono sąlygos, tokios kaip aukštis virš jūros lygio, klimatas, augalija ir gyvūnija bei smulkių ūkių struktūra, XVIII a. viduryje sudarė sąlygas riebaus sūrio gamybos vystymuisi taikant specifinius sūrio gamybos metodus. Tai lėmė ilgesnį sūrio galiojimo laiką ir didesnę pridėtinę vertę.

Nustatytoje teritorijoje sukauptos sūrio gamybos techninės žinios ir įgūdžiai (gyvulių šėrimas, pieno perdirbimas, gamybos metodas ir brandinimas) buvo perduodami iš kartos į kartą. Šios žinios ir įgūdžiai buvo toliau tobulinami ir iki šiol yra SKVN „Vorarlberger Alpkäse“ žymimo produkto gamybos pagrindas.

Nuoroda į paskelbtą produkto specifikaciją

Nuoroda į paskelbtą produkto specifikaciją

https://www.patentamt.at/herkunftsangaben/vorarlbergeralpkaese/

arba tiesiogiai Austrijos patentų biuro svetainėje (www.patentamt.at), laikantis šios struktūros: „Prekių ženklai / Geografinės nuorodos / Austrijos geografinių nuorodų sąrašas“. Specifikacija pateikiama spustelėjus kokybės nuorodos pavadinimą.

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

---

| 2023 5 3 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 156/45 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 5 3

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 156/45

---

Produkto specifikacijos reikšmingo pakeitimo patvirtinimo paraiškos paskelbimas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų 50 straipsnio 2 dalies a punktą

(2023/C 156/08)

Šiuo paskelbimu suteikiama teisė per tris mėnesius nuo paskelbimo dienos pareikšti prieštaravimą pakeitimo paraiškai pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51 straipsnį.

PRODUKTO SU SAUGOMA KILMĖS VIETOS NUORODA ARBA SAUGOMA GEOGRAFINE NUORODA SPECIFIKACIJOS REIKŠMINGO PAKEITIMO PATVIRTINIMO PARAIŠKA

Pakeitimo patvirtinimo paraiška pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies pirmą pastraipą

„VORARLBERGER BERGKÄSE“

ES Nr.: PDO-AT-1419-AM01 - 5.4.2022

SKVN (X) SGN ( )

1.   Pareiškėjų grupė ir teisėtas interesas

„ARGE Milch Vorarlberg“, Montfortstr. 9, 6900 Bregenz, Austrija

Tel. +43 5574400350

Faks. +43 5574400600

E. paštas fritz.metzler@lk-vbg.at

Šis paraiškos teikėjas perėmė visas pradinės pareiškėjų grupės teises ir pareigas, susijusias su saugoma kilmės vietos nuoroda „Vorarlberger Bergkäse“. Jis atstovauja produkto su SKVN „Vorarlberger Bergkäse“ gamintojų interesams, todėl turi teisėtą interesą prašyti pakeisti specifikaciją.

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis

Austrija

3.   Keičiama (-os) produkto specifikacijos dalis (-ys)

| ☐ | Produkto pavadinimas |
| --- | --- |

☐

Produkto pavadinimas

| ☒ | Produkto aprašymas |
| --- | --- |

☒

Produkto aprašymas

| ☒ | Geografinė vietovė |
| --- | --- |

☒

Geografinė vietovė

| ☒ | Kilmės įrodymas |
| --- | --- |

☒

Kilmės įrodymas

| ☒ | Gamybos būdas |
| --- | --- |

☒

Gamybos būdas

| ☒ | Ryšys su geografine vietove |
| --- | --- |

☒

Ryšys su geografine vietove

| ☒ | Ženklinimas |
| --- | --- |

☒

Ženklinimas

| ☒ | Kita (kompetentingos institucijos duomenų, pirminę paraišką pateikusios grupės pavadinimo, kontrolės įstaigos, nacionalinių reikalavimų pakeitimas, redakcinio pobūdžio pataisos) |
| --- | --- |

☒

Kita (kompetentingos institucijos duomenų, pirminę paraišką pateikusios grupės pavadinimo, kontrolės įstaigos, nacionalinių reikalavimų pakeitimas, redakcinio pobūdžio pataisos)

4.   Pakeitimo (-ų) pobūdis

| ☐ | Produkto su registruota SKVN arba SGN specifikacijos pakeitimas, kuris nėra laikytinas nereikšmingu pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą. |
| --- | --- |

☐

Produkto su registruota SKVN arba SGN specifikacijos pakeitimas, kuris nėra laikytinas nereikšmingu pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą.

| ☒ | Produkto su registruota SKVN arba SGN, kurio bendrasis (arba lygiavertis) dokumentas nepaskelbtas, specifikacijos pakeitimas, kuris nėra laikytinas nereikšmingu pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą. |
| --- | --- |

☒

Produkto su registruota SKVN arba SGN, kurio bendrasis (arba lygiavertis) dokumentas nepaskelbtas, specifikacijos pakeitimas, kuris nėra laikytinas nereikšmingu pagal Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 53 straipsnio 2 dalies trečią pastraipą.

5.   Pakeitimas (-ai)

Atsižvelgiant į patirtį, įgytą tvarkantis su praktiniais saugomos kilmės vietos nuorodos aspektais nuo tada, kai ji buvo nustatyta, reikia iš dalies pakeisti produkto specifikaciją, kad būtų išsamiau aprašytos visos svarbios gamybos ir prekybos sąlygos, be kita ko, įvairūs gamybos etapai, ir užtikrinta produkto su SKVN „Vorarlberger Bergkäse“ kokybė.

Iš kelių atskirų dokumentų ir priedų sudaryta ankstesnė produkto specifikacija sujungta į vieną dokumentą, peržiūrėta ir atnaujinta, siekiant aiškiau aprašyti reikalavimus, ypač susijusius su gamybos būdu ir kilmės įrodymu. Tai padeda išlaikyti produkto su SKVN „Vorarlberger Bergkäse“ kokybę.

Konkrečiau atlikti toliau nurodyti pakeitimai.

1.   Produkto aprašymas

Pirminės produkto specifikacijos 5 punkto b papunkčio („Aprašymas“) tekstas ir to punkto papildymai įtraukti į 4.2 punktą („Aprašymas“). Tas punktas padalytas į 4.2.1 punktą („Bendroji informacija“) ir 4.2.2 punktą („Savybės“). Pirminis tekstas išdėstytas konkrečiau ir sistemiškiau. Su sausosios medžiagos riebalų kiekiu susijęs turinys išbrauktas. Atskirų sūrio galvų svoris padidintas iki 7–40 kg (vietoj 8–35 kg), o formos aukštis padidintas iki 8–12 cm (vietoj buvusių 10–12 cm). Nustatytas trumpiausias brandinimo laikas – 3 mėnesiai.

Produkto specifikacijos 5b punktas:

„Sūris „Vorarlberger Bergkäse“ gaminamas iš natūralaus žalio (karvių) pieno, kurio sausosios medžiagos riebalų kiekis apie 50 proc. Žievė brandinant įtrinta sūrių gleivėmis arba apdžiūvusi, rusvai geltona arba ruda, grūdėta. Galvos sveria 8–35 kg ir yra 10–12 cm aukščio. Matinės arba blizgios maždaug žirnio dydžio apskritos skylutės pasiskirsčiusios tolygiai. Sūris standus arba tąsus, jo spalva – nuo dramblio kaulo iki šviesiai geltonos. Skonis pikantiškas arba aštrus. Žaliava – pienas, gaunamas iš karvių, kurios ganosi Alpių kalnuose ir slėniuose, tinkamuose kietajam sūriui gaminti, ir nėra šeriamos silosu. Naudojamas tik natūralus šliužo fermentas.“

ir 5b punkto papildymai

„Griežtas šėrimo taisyklių laikymasis (žr. priedą), mažos Alpių pieninės, rankomis kruopščiai atliekamas „Vorarlberger Bergkäse“ brandinimas ir atidi priežiūra, tradicinis silosu nešertų karvių natūralaus žalio pieno perdirbimas ir sūrio gamintojų įgūdžiai – neabejotinai svarbiausios išskirtinės ypatybės.

Pieną leidžiama tiekti tik ūkiams, kuriuose ganyklos naudojamos tik ekstensyviai – negaminant siloso ir juo nešeriant. Mišriems ūkiams (kuriuose jauni galvijai šeriami silosu) pieno tiekti neleidžiama. Pienas pristatomas bent kartą per dieną ir iškart perdirbamas pieninėje.

Kadangi sūris gaminamas nedideliuose ūkiuose, taip užtikrinamas smulkiosios gamybos palaikymas ir atsargus sūrio kilnojimas. Tai taip pat lemia ypatingą „Vorarlberger Bergkäse“ kokybę ir ilgą tinkamumo vartoti laiką.“

performuluojami taip:

„4.2.   Aprašymas

4.2.1.   Bendroji informacija

„Vorarlberger Bergkäse“ – kietasis sūris, gaminamas iš Alpių kalnuose ar slėniuose besiganančių, silosu nešertų karvių natūralaus žalio pieno. Ūkiams, kuriuose jauni galvijai šeriami silosu (mišriems ūkiams), pieno tiekti neleidžiama.

Sūrio galvos sveria 7–40 kg, yra 8–12 cm aukščio ir yra brandinamos ne trumpiau kaip 3 mėnesius.

4.2.2.   Savybės

Sūrio žievė brandinant įtrinta sūrių gleivėmis arba apdžiūvusi, rusvai geltona arba ruda, grūdėta, o sūrio tekstūra standi arba lygi. Spalva – nuo dramblio kaulo iki gelsvos. Suraikius sūrį matyti tolygiai pasiskirsčiusios, bet retos, maždaug žirnio dydžio matinės arba blizgios apskritos skylutės. Sūryje gali susidaryti nedidelių (0,5–1 cm ilgio) įtrūkimų. Skonis pikantiškas, ilgiau brandintų sūrių – aštrus. Priklausomai nuo subrandinimo aprašytos savybės gali būti ryškesnės arba mažiau ryškios, tačiau tai nedaro poveikio bendram SKVN „Vorarlberger Bergkäse“ įvaizdžiui ir jo nekeičia.

Sūris „Vorarlberger Bergkäse“ gali būti parduodamas įvairaus dydžio porcijomis.“

Priežastys

Su produkto aprašymu nesusiję teiginiai išsamiau išdėstyti šiuo tikslu įtrauktuose punktuose „Ryšys su geografine vietove“ ir „Gamybos būdas“.

Sūrio galvų svorio ir aukščio leidžiamosios nuokrypos intervalai padidinti dėl nuostolių brandinant, kurių atsiranda ilgiau laikant sūrį, ir dėl priežasčių, susijusių su mažų ūkių ekonominiu gyvybingumu. Dėl logistinių priežasčių mažuose ūkiuose sūriai turi būti sunkesni. Frazė „sausosios medžiagos riebalų kiekis apie 50 proc.“ išbraukta, užuot ją pakeitus, nes, atsižvelgiant į galiojančius teisinius reikalavimus, yra perteklinė. Tekstas, kurio dalis paimta iš specifikacijos, o dalis pridėta, suformuluotas tiksliau (pvz., apie trumpiausią brandinimo laiką), kad produkto aprašymas būtų aiškesnis ir išsamesnis, taigi kontrolės įstaigai būtų pateikiami tikslesni ir patikimesni produkto parametrai jo kokybei užtikrinti.

2.   Kilmės įrodymas

Kilmės įrodymas

5 punkto d papunktyje („Kilmės įrodymas“) pateikti su produkto istorija susiję ankstesnės specifikacijos teiginiai, kurie tuo metu, kai buvo pripažinta ši nuoroda, ir turėjo būti pateikti tame punkte, taip pat to punkto papildymai perkelti į 4.6 punktą („Ryšys su geografine vietove“) (žr. to punkto tekstą). Vietoj jų į naujosios specifikacijos 4.4 punktą („Kilmės įrodymas“) įtrauktos konkrečiam sektoriui skirtos nuostatos dėl atsekamumo užtikrinimo:

„Paraišką pateikusi asociacija tvarko gamintojų registrą, į kurį įtraukiami visi „Vorarlberger Bergkäse“ atitinkamoje geografinėje vietovėje gaminantys pieno perdirbėjai, taip pat nurodomas ūkio pavadinimas ir kontaktinis adresas, nepaisant to, ar perdirbėjai yra asociacijos nariai. Kad būtų įtrauktas į šį registrą, pieno perdirbėjas turi paraišką pateikusiai asociacijai pateikti atitinkamą prašymą.

Pieno gamintojas ir pieno perdirbėjas sudaro pieno tiekimo sutartį ir pieno tiekimo užsakymą. Šiomis sutartimis reglamentuojama žaliavos (silosu nešertų karvių pieno) kokybė, pasiekiamumo zona ir dokumentai, susiję su pieno tiekimu pieno perdirbėjui.

Pieno gamintojai ir pieno perdirbėjai turi užtikrinti, kad žalias pienas, iš kurio bus gaminamas „Vorarlberger Bergkäse“, ir pats galutinis produktas būtų surenkami, laikomi ir perdirbami atskirai nuo kitų pieno atsargų ar įprastinių rūšių sūrių.

Pieno gamintojai privalo registruoti pagaminamo pieno kiekius, atskirai nurodydami „Vorarlberger Bergkäse“ gaminti naudojamo pieno kiekį. Pieno perdirbėjai privalo aiškiai registruoti supirkto pieno kiekį ir jo kilmę. Pervežti pieną iš vieno pieno perdirbėjo kitam nustatytoje geografinėje vietovėje leidžiama, o atitinkamas kiekis registruojamas.

Siekiant užtikrinti „Vorarlberger Bergkäse“ atsekamumą visose tiekimo grandinėse, paraišką pateikusi asociacija pieno perdirbėjų prašymu išduoda kazeino ženklą su serijos numeriu. Naudotiname kazeino ženkle yra toks tekstas:

„G.U.-VBG

BERGKAESE

XXXXXX“

ir serijos numeris. Už serijos numerio administravimą ir skyrimą atsakinga paraišką pateikusi asociacija.

Prieš spaudžiant, sūris paženklinamas kazeino ženklu su unikaliu serijos numeriu,kurio nuo sūrio galvos nuimti negalima. Siekiant užtikrinti atsekamumą pačioje įmonėje, taip pat nurodoma pagaminimo data arba partijos numeris.

Dienos gamybos ataskaitoje nurodoma pagaminimo data, perdirbto pieno kiekis, kazeino ženklo serijos numeris, kaitinimo temperatūra ir sūrio galvų skaičius. Ar paisoma brandinimo laikotarpio, galima nustatyti iš pieno perdirbimo įmonės įrašų. Sūris taip pat gali būti brandinamas ir laikomas ne pieno perdirbimo įmonėje, o nustatytoje vietovėje esančiuose brandinimo centruose.

Parduodamas sūrį „Vorarlberger Bergkäse“, pieno perdirbėjas privalo saugoti įrašus, kad būtų užtikrintas atsekamumas (pvz., važtaraščius).“

Priežastys

Kadangi specifikacijoje iki šiol nebuvo jokių kilmės įrodymo taisyklių, nuspręsta, kad į produkto specifikacijos 4.4 punktą („Kilmės įrodymas“) tikslinga įtraukti informaciją apie produkto atsekamumą. Nuo šiol joje pateikiamos nuostatos, kuriomis siekiama užtikrinti atsekamumą. Be to, tam tikras tekstas iš pirminio 5 punkto h papunkčio („Ženklinimas“) perkeltas į 4.4 punktą („Kilmės įrodymas“).

3.   Geografinė vietovė

Geografinė vietovė

Pirminės produkto specifikacijos 5 punkto c papunktis („Geografinė vietovė“)

Įtrauktas Valgau regionas. Kita teksto dalis sutrumpinta – joje pateikiama tik reikiama informacija, susijusi su geografine vietove. „Laiblachtal“ rašyba pakeista į „Leiblachtal“.

Be to, pirminės specifikacijos 5 punkto c papunktyje („Geografinė vietovė“) papildomai pateikti Forarlbergo ir Austrijos žemėlapiai pakeisti nauju žemėlapiu.

Produkto specifikacijos 5c punktas:

„Sūrį „Vorarlberger Bergkäse“ iš Forarlberge pagaminto žalio pieno gamina tik gamintojai arba perdirbėjai ir ūkininkai šiuose regionuose: Bregenzerwald, Kleinwalsertal, Großwalsertal, Laiblachtal (Pfanderstock) ir Rheintal.“

ir 5 punkto c papunktyje papildomai pateikti Forarlbergo ir Austrijos žemėlapiai

Image 1

iš naujo išdėstomi taip:

„4.3.   Geografinė vietovė

Sūris „Vorarlberger Bergkäse“ gaminamas iš žalio pieno, pagaminto šiuose Forarlbergo provincijos regionuose: Bregenzerwald, Kleinwalsertal, Großwalsertal, Leiblachtal (Pfänderstock), Walgau ir Rheintal.

Nustatytos geografinės vietovės žemėlapis (užbrūkšniuota teritorija):“

Image 2

Priežastys

Valgau regionas įtrauktas, nes yra greta pirmiau nurodytos nustatytos vietovės ir jam būdingos tos pačios geologinės, biologinės ir kultūrinės sąlygos, atitinkančios specifikacijos kriterijus. Kita teksto dalis sutrumpinta – joje pateikiama tik reikiama informacija, susijusi su geografine vietove. Ištaisyta spausdinimo klaida „Laiblachtal“. Teisingas regiono pavadinimas yra „Leiblachtal“. Be to, produkto specifikacijoje pateiktas Tirolio ir Forarlbergo žemėlapis pakeistas nauju nustatytos geografinės vietovės žemėlapiu. Naujasis žemėlapis aiškesnis, o užbrūkšniavus atitinkamą plotą vietovė jame nurodoma išsamiau.

4.   Gamybos būdas

Gamybos būdas

Produkto specifikacijos 5 punkto e papunkčio („Gamybos būdas“) pirminis tekstas išdėstytas tiksliau ir padalytas į 4.5.1 punktą („Žaliava (pienas)“), 4.5.2 punktą („Gamyba“) ir 4.5.3 punktą („Praktinė patirtis. Gamybos išmanymas“).

Taip pat tiksliau apibrėžtas perdirbimo būdas. Be to, 4.5.3 punkte („Praktinė patirtis. Gamybos išmanymas“) išsamiau aprašytas tradicinis gamybos būdas.

Produkto specifikacijos 5 punkto e papunktis, išdėstytas taip:

„Sūris „Vorarlberger Bergkäse“ yra tipiškas tradicinis produktas.

Esminis gamybos proceso elementas – laikomasi griežtų pieno gamybos kriterijų (pieno gamintojams skirtų kokybės gairių).

Visų pirma:

| — | pieną leidžiama tiekti tik ūkiams, kuriuose ganyklos naudojamos tik ekstensyviai – negaminant siloso ir juo nešeriant, – arba sūriui „Vorarlberger Bergkäse“ gaminti galima naudoti tik tokių ūkių pieną; |
| --- | --- |

—

pieną leidžiama tiekti tik ūkiams, kuriuose ganyklos naudojamos tik ekstensyviai – negaminant siloso ir juo nešeriant, – arba sūriui „Vorarlberger Bergkäse“ gaminti galima naudoti tik tokių ūkių pieną;

| — | pienas į sūrinę pristatomas bent kartą per dieną ir būtent ten perdirbamas (iš vienos pieninės į kitą nepervežamas). |
| --- | --- |

—

pienas į sūrinę pristatomas bent kartą per dieną ir būtent ten perdirbamas (iš vienos pieninės į kitą nepervežamas).

Faktinė gamyba

| — | Pristatytas žalias pienas (netermizuotas, nepasterizuotas ir nesterilizuotas centrifuguojant) iš dalies nugriebiamas (iki maždaug 3,3 proc. riebumo). |
| --- | --- |

—

Pristatytas žalias pienas (netermizuotas, nepasterizuotas ir nesterilizuotas centrifuguojant) iš dalies nugriebiamas (iki maždaug 3,3 proc. riebumo).

| — | Pienas rauginamas veršelių šliužo fermentu ir paties ūkio išrūgų bei pieno rūgšties kultūra (šios kultūros vertinimui ir auginimui labai svarbi sūrio gamintojo patirtis). Kadangi vartojamos išrūgų kultūros, „Vorarlberger Bergkäse“ labai skiriasi nuo kitų panašių produktų. |
| --- | --- |

—

Pienas rauginamas veršelių šliužo fermentu ir paties ūkio išrūgų bei pieno rūgšties kultūra (šios kultūros vertinimui ir auginimui labai svarbi sūrio gamintojo patirtis). Kadangi vartojamos išrūgų kultūros, „Vorarlberger Bergkäse“ labai skiriasi nuo kitų panašių produktų.

| — | Tada varškė kaitinama maždaug iki 51–52,5 °C ir spaudžiama. |
| --- | --- |

—

Tada varškė kaitinama maždaug iki 51–52,5 °C ir spaudžiama.

| — | Tuomet sūrio galvos 2–3 dienas mirkomos sūryme (druskos kiekis – apie 20 proc.), vėliau brandinamos rūsiuose 12–15 °C temperatūroje ir 90–95 proc. santykiniame drėgnyje. Tuo metu sūriai reguliariai apdorojami sūrymu, kad susidarytų būdinga žievė ir susiformuotų skonis (t. y. du kartus per savaitę užtepami arba įtrinami druskingu vandeniu, kuriame druskos maždaug 20 proc., o pH – 5,25). |
| --- | --- |

—

Tuomet sūrio galvos 2–3 dienas mirkomos sūryme (druskos kiekis – apie 20 proc.), vėliau brandinamos rūsiuose 12–15 °C temperatūroje ir 90–95 proc. santykiniame drėgnyje. Tuo metu sūriai reguliariai apdorojami sūrymu, kad susidarytų būdinga žievė ir susiformuotų skonis (t. y. du kartus per savaitę užtepami arba įtrinami druskingu vandeniu, kuriame druskos maždaug 20 proc., o pH – 5,25).

| — | Sūris „Vorarlberger Bergkäse“ anksčiausiai tinkamas vartoti brandintas 3–6 mėnesius (priklausomai nuo subrandinimo, jo savybės gali šiek tiek skirtis: sūryje būna nedidelių įtrūkimų (0,5–1 cm ilgio), mažiau skylučių, stiprus skonis). |
| --- | --- |

—

Sūris „Vorarlberger Bergkäse“ anksčiausiai tinkamas vartoti brandintas 3–6 mėnesius (priklausomai nuo subrandinimo, jo savybės gali šiek tiek skirtis: sūryje būna nedidelių įtrūkimų (0,5–1 cm ilgio), mažiau skylučių, stiprus skonis).

Aukšta žalio pieno ir sūrio „Vorarlberger Bergkäse“ gamybos kokybę ūkiai užtikrina vykdydami nuolatinę savikontrolę ir taikydami kokybės užtikrinimo priemones. Kaip laikomasi kokybės užtikrinimo reikalavimų, tikrina Forarlbergo maisto kokybės valdymo asociacija (Qualitätsmanagementverein für Lebensmittel aus Vorarlberg). Teisės aktais reikalaujama vykdyti ūkių ir darbuotojų higienos ir gyvūnų sveikatos kontrolę.“,

Qualitätsmanagementverein für Lebensmittel aus Vorarlberg

iš naujo išdėstomas taip:

„4.5.1.   Žaliava (pienas)

Sūriui „Vorarlberger Bergkäse“ gaminti naudojamas žalias karvių pienas. Leidžiama naudoti tik Forarlbergo pieną. Termizuoto, pasterizuoto arba centrifuguojant sterilizuoto pieno „Vorarlberger Bergkäse“ gamybai naudoti negalima.

Pienas, iš kurio gaminamas „Vorarlberger Bergkäse“, kilęs iš Forarlbergo provincijos ganyklų, kuriose auga švelni žolė ir žolelės. Karvės žolę ir žoleles ėda šviežias arba džiovintas – šieną. Šerti fermentuotais pašarais arba silosu aiškiai draudžiama.

Kaip kompensacinius ir papildomus pašarus leidžiama naudoti smulkintus grūdus iš kitų vietovių, neviršijant 30 proc. sausosios medžiagos kiekio per metus.

Smulkinti grūdai gali būti perkami iš kitų vietovių, nes geografinė vietovė – tipiškas kalnų regionas, kuriam būdingos pievos ir plonas juodžemio sluoksnis – netinkama kultūriniams augalams auginti. Taigi javų ar panašių kultūrinių augalų vietovėje beveik neauginama, todėl jų tenka pirkti iš kitų vietovių. Todėl geografinėje vietovėje užauginti pašarai turi sudaryti ne mažiau kaip 70 proc. viso sausosios medžiagos kiekio, kasmet sušeriamo melžiamoms karvėms. Kitur užaugintų smulkintų grūdų leidžiama pridėti ne daugiau kaip 30 proc. atitinkamo raciono sausosios medžiagos kiekio.

4.5.2.   Gamyba

Žalias pienas pirmiausia iš dalies nugriebiamas ir rauginamas veršelių šliužo fermentu ir išrūgų ir (arba) pieno rūgšties bakterijų kultūra. Ūkio kultūrų, kurios ir toliau auginamos ūkyje, kamieninės kultūros pagrindą dabar sudaro tradicinės laukinių kultūrų pieno rūgšties bakterijos. Konservantų, stabilizatorių ir chemiškai pagamintų priedų dėti draudžiama. Sutirštintas (sukrekėjęs) pienas varškės pjaustikliu supjaustomas pageidaujamo dydžio gabalais. Tada vyksta kitas sūrio formavimo etapas: varškė apdorojama toliau ir vyksta sinerezė (nuo varškės atsiskiria išrūgos). Varškė pakaitinama iki 51–54 °C, supilama į formas ir spaudžiama. Priklausomai nuo pageidaujamo sūrio dydžio, prieš merkiant į sūrymą galvos sveria 7–40 kg ir yra 8–12 cm aukščio. Sūriai 2–3 dienas mirkomi bent 20 Bé° druskos kiekio sūryme, kad sugertų druską, susidarytų žievė ir susiformuotų sūrio struktūra, – taip sūris tampa sandarus iš išorės ir vienodai bei tolygiai bręsta viduje. Dėl to „Vorarlberger Bergkäse“ yra vienalytės ir vientisos konsistencijos. Vėliau sūriai brandinami bent 3 mėnesius, priklausomai nuo žievės pobūdžio ir pieno perdirbėjo patirties, 10–15 °C temperatūroje ir didesniame kaip 80 proc. drėgnyje. Brandinami sūriai reguliariai, bent du kartus per savaitę apdorojami (tepami arba įtrinami) druskingu vandeniu (druskos kiekis iki 20 Bé°), siekiant užtikrinti, kad susidarytų būdinga žievė ir susiformuotų skonis. Praėjus trumpiausiam brandinimo laikui sūris „Vorarlberger Bergkäse“ yra tinkamas vartoti.

4.5.3.   Praktinė patirtis. Gamybos išmanymas

„Vorarlberger Bergkäse“ kokybę visų pirma lemia vietos pieno perdirbėjų gamybos ir sūrių brandinimo valdymo patirtis.

Sūrių gamybos meistrystė grindžiama įvairiais būdais gamyboje dalyvaujančių pieno perdirbėjų praktine patirtimi, atsižvelgiant į jų savitą vaidmenį procese, kuriame pasiekiama būdinga sūrio „Vorarlberger Bergkäse“ kokybė.

Tai prasideda nuo pieno rūgšties bakterijų kultūrų naudojimo ir auginimo. Pavyzdžiui, nustatydamas pieno rūgšties bakterijų kultūros sudėtį, temperatūrą, neveiklumo laikotarpius, pridedamą kiekį bei santykį ir laikymo sąlygas pieno perdirbėjas remiasi patirtimi.

Vienas konkretus būdas, kaip gali pasireikšti jų patirties poveikis, – ypatingas pieno laikymas ir rauginimas sudarant palankias sąlygas formuotis pieno rūgšties bakterijoms, kurios labai pagerina sūrio savybes, susijusias su tinkamumo vartoti trukme, kvapu ir skoniu. Veršelių šliužo fermento kiekis, rauginto (sukrekėjusio) pieno pjaustymo laikas ir būdas, varškės gabalų dydis, tolesnis sūrio apdorojimas ir varškės ir išrūgų mišinio kaitinimas priklauso nuo konkrečios sūrio gamintojo patirties ir lemia sūrio „Vorarlberger Bergkäse“ kokybę.

Sūrio gamintojas turi labai atidžiai stebėti kiekvieną sūrių gamybos etapą ir nustatyti tinkamą kiekvieno perdirbimo etapo laiką. Pavyzdžiui, siekiant užtikrinti, kad sūris būtų ilgai tinkamas vartoti, svarbu supjausčius sukrekėjusį pieną „Vorarlberger Bergkäse“ kruopščiai pakaitinti iki 51–54 °C. Pieną reikia atidžiai apdoroti ir dėl to, kad būtų išsaugotos jo aromatinės bei mikrobiologinės ypatybės ir sudedamosios dalys, taigi ir jo išskirtinės savybės. Be to, dėl natūraliai kintančių mitybos sąlygų kalnų ganyklose pienas standartinėmis savybėmis nepasižymi – jo kokybinės savybės, kaip antai baltymingumas ar kitų pieno sudedamųjų dalių kiekis, įvairuoja. Sūrio „Vorarlberger Bergkäse“ gamintojai yra sukaupę daug patirties ir puikiai susidoroja su šiais natūraliais svyravimais.

Tolesnei brandinimo eigai, taigi ir galutinio produkto kokybei labai svarbus sūrio gamintojo kruopštumas visais apdorojimo etapais. Brandinant ypatingas dėmesys taip pat turi būti skiriamas tam, kad sūris būtų kilnojamas atidžiai. Patyręs sūrio gamintojas instinktyviai žino, kada sūrį reikia apversti, aptepti ir įtrinti, o tai turi didelės įtakos sūrio kokybei.

Reguliariuose pieno perdirbėjų ir (arba) sūrio gamintojų vadovų susitikimuose, kuriuose jie dalijasi įgytomis žiniomis, sudaromos sąlygos nuolat mokytis, o tai padeda išlaikyti sūrio „Vorarlberger Bergkäse“ kokybę ir išsaugoti tradiciją.“

Priežastys

Gamybos proceso pakeitimai padaryti siekiant užtikrinti neabejotiną „Vorarlberger Bergkäse“ kokybę, visų pirma grindžiamą gamintojų tradicinio gamybos būdo išmanymu. Įtraukiant ir iš dalies pakeistą pirminės specifikacijos formuluotę, šis tradicinis gamybos būdas aprašytas išsamiau, visų pirma tiksliau apibrėžtas apdorojimo būdas. Frazė „maždaug 3,3 proc. riebumo“ išbraukta užuot ją pakeitus, nes, atsižvelgiant į galiojančius teisinius reikalavimus, nėra būtina.

Konkretūs pakeitimai susiję su toliau nurodytais aspektais.

| — | Žaliava (pienas) |
| --- | --- |

—

Žaliava (pienas)

Žaliava (pienas)

Siekiant užtikrinti, kad gyvūnai gautų subalansuotą jų gerovei būtinų maisto medžiagų kiekį nepaisant ypatingų klimato sąlygų, pvz., sausrų, sudaryta galimybė pirkti smulkintus grūdus ir juos naudoti kaip kompensacinį ir papildomą pašarą, per metus neviršijant 30 proc. sausosios medžiagos kiekio. Papildomi smulkintų grūdų pašarai, kurių dalis neviršija 30 proc., taip pat būtini dėl gyvūnų gerovės, siekiant užtikrinti tinkamą šėrimą didelio pieno primilžio laikotarpiais. Nurodyta išimtis dėl papildomų pašarų neturi įtakos aukštai ir nekintančiai pieno kokybei, nes didžioji dalis rupiųjų pašarų turi būti gaunama iš nustatytos vietovės.

Ateityje turi būti leidžiama pervežti pieną iš vienos pieninės į kitą nustatytoje vietovėje, nes naudojant dabartines technologijas tai nebedaro poveikio kokybei. Be to, atsižvelgiant į dabartines technologijas, pieno pristatymas kasdien nėra lemiamas kokybės parametras, todėl šis tekstas iš pirminės specifikacijos išbrauktas. Pieno vežimas kitai susitariančiajai šaliai taip pat turi būti dokumentuojamas. Specifikacijos priede pateiktos pieno gamintojams skirtos kokybės gairės išbraukiamos, nes gamybos būdas pristatomas smulkiau ir išsamiau, o kokybės vertinimas dabar aprašytas 4.7 punkte („Kontrolė“). Be to, Forarlbergo maisto kokybės valdymo asociacija buvo likviduota.

pieno gamintojams skirtos kokybės gairės

| — | Gamyba |
| --- | --- |

—

Gamyba

Gamyba

Išsamiai aprašyti sūrio „Vorarlberger Bergkäse“ gamybos etapai nuo žalio pieno perdirbimo iki brandinimo džiovinant. Nurodomi techniniai parametrai, kurių reikia laikytis siekiant užtikrinti kokybę.

Dabar varškę galima kaitinti iki 51–54 °C (o ne iki 51,5–52,5 °C, kaip anksčiau). Leidžiamas didesnis kaitinimo temperatūros intervalas, nes kaitinant rankiniu būdu tikslios temperatūros nustatyti neįmanoma, todėl reikia didesnės leidžiamosios nuokrypos. Naujas kaitinimo temperatūros leidžiamosios nuokrypos intervalas produkto kokybei neigiamo poveikio neturi. Konservantų, stabilizatorių ir chemiškai pagamintų priedų dėti vis dar draudžiama. Toks reikalavimas tapo dar aiškesnis patikslinus formuluotę..

Dėl paties ūkio išrūgų arba pieno rūgšties kultūrų aiškiai nurodyta, kad pradinė bazinė kultūra šiuo metu išauginama centralizuotai, tuomet auginama pačioje įmonėje, kad ją būtų galima toliau naudoti gaminant „Vorarlberger Bergkäse“. Šiuo atžvilgiu labai svarbi pieno perdirbėjų patirtis.

Druskos kiekis patikslintas ir pritaikytas prie praktiškai patikrinamų kriterijų, kaip matavimo vienetą naudojant Bomė laipsnius (°Bé). Pirminėje specifikacijoje nurodytas druskos tirpalo pH praktiškai neaktualus, nes jį stebėti techniškai sudėtinga, todėl šis matavimo vienetas pakeistas Bomė laipsniais (°Bé).

Dėl technologijų pažangos jau nėra būtina brandinti sūrių paties sūrio gamintojo rūsiuose – tai gali būti daroma ir nustatytoje geografinėje vietovėje esančiuose kituose rūsiuose, kuriuose taip pat yra optimalios sąlygos reguliuoti kontrolei aktualius parametrus.

Atsižvelgiant į skirtingas brandinimo rūsių ypatybes ir rinkos kokybės reikalavimų tendenciją, kad sūris būtų brandinamas ilgiau, temperatūros intervalą vietoj 12–15 °C reikėjo nustatyti 10–15 °C, o drėgnį – daugiau kaip 80 proc. Individuali sūrio rūsių vadovo patirtis padeda užtikrinti, kad būtų išsaugota išskirtinė sūrio „Vorarlberger Bergkäse“ kokybė.

Tiksliau apibūdintas „Vorarlberger Bergkäse“ būdingos žievės susidarymas ir su tuo susijusi sūrio kokybė, taip pat nurodytas sūrio gamintojo užtikrinimas valdymas ir brandinimo klimatas.

| — | Praktinė patirtis. Gamybos išmanymas |
| --- | --- |

—

Praktinė patirtis. Gamybos išmanymas

Praktinė patirtis. Gamybos išmanymas

Kadangi esamoje specifikacijoje esminių teiginių apie tradicines gamintojų žinias nėra, specifikacija šiuo aspektu patikslinta ir joje aprašoma darbuotojų kvalifikacija. Be to, aprašomi nuolatiniai kokybės užtikrinimo veiksmai perduodant tradicinę patirtį. Taip veiksmingai užtikrinama, kad praktinė patirtis nebūtų prarasta ar primiršta, taip pat būtų išlaikytos tradicinės žinios apie gaminį. Forarlbergo maisto kokybės valdymo asociacija likviduota. Dabar už tęstinį mokymą ir visą keitimąsi informacija atsakinga paraišką pateikusi grupė. Žaliavų kokybė ir kokybės valdymas perdirbimo įmonėje reglamentuojami nacionalinio ir ES lygmens teisės aktais ir atitinkamai stebimi.

5.   Ryšys su geografine vietove

Ryšys su geografine vietove

Pirminės produkto specifikacijos 5 punkto d papunktyje („Kilmės įrodymas“) ir 5 punkto f papunktyje („Ryšys su geografine vietove“) pateikta informacija ir abiejų punktų papildymai apibendrinti 4.6 punkte („Ryšys su geografine vietove“).

Gamybos apimtis ir su sūrio istorija susijusi bibliografija išbraukta.

Priežastys

Specifikaciją pritaikant prie Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 reikalavimų, anksčiau prie kilmės įrodymų pateikti istoriniai teiginiai, tokie kaip paminėjimai istoriniuose dokumentuose ir kitos su „Vorarlberger Bergkäse“ susijusios senos tradicijos, perkelti į 4.6 punktą („Ryšys su geografine vietove“).

Nuodugniai aprašomas klimato ir žmogiškųjų veiksnių poveikis geografinėje vietovėje, taip pat išsamiai apibūdinama ypatinga regiono gamintojų patirtis, apie kurią anksčiau specifikacijoje buvo tik užsiminta, pvz., tradicinės žinios apie tam tikrus laikymo metodus ir aukšto lygio patirtis gamybos būdų ir brandinimo valdymo srityje, kuri yra labai svarbi siekiant atskleisti sūrio juslines savybes.

Gamybos apimtis sumažėjo, nes pagaminamas kiekis nuolat kinta.

Sūrio istorija dabar išsamiai aprašoma 4.6 punkte („Ryšys su geografine vietove“). Taigi su sūrio istorija susijusi bibliografija tapo perteklinė, todėl visų pirma dėl aiškumo buvo išbraukta.

6.   Ženklinimas

Ženklinimas

Pirminis produkto specifikacijos 5 punkto h papunkčio („Ženklinimas“) tekstas ir jo papildymai dabar perkelti į 4.4 punktą („Kilmės įrodymas“) ir pritaikyti prie galiojančių dokumentų reikalavimų.

Pavyzdžiui, pirminėje specifikacijoje išdėstyti reikalavimai (dėl pagaminimo datos ir ūkio numerio pritvirtinimo ant produkto) tapo nereikalingi, nes kilmei įrodyti reikia pateikti atitinkamus dokumentus. Patikslintas naudotinas kazeino ženklas. Šiuo ženklu žymėti sūrio porcijų pakuočių nebereikia, nes sūrį tiekiant porcijomis užtikrinamas partijos atsekamumas.

Pirminės produkto specifikacijos 5 punkto h papunktyje („Ženklinimas“) nustatytos taisyklės dėl platintojų prekių ženklų perkeltos į 4.8 punktą („Ženklinimas“):

„Leidžiama naudoti platintojų prekių ženklus. Platintojo prekių ženklas turi neklaidinti vartotojo ir nepakenkti SKVN reputacijai.“

Priežastys

Patikslinti ir išplėsti su platintojų prekių ženklų tvarkymu susiję reikalavimai. Juos naudoti ir toliau leidžiama.

7.   Redakciniai pakeitimai

Redakciniai pakeitimai

7.1.   Atnaujinti valstybės narės kompetentingos institucijos pavadinimas ir duomenys.

7.2.   Atnaujintas paraišką pateikusios grupės pavadinimas ir adresas.

Priežastys

„ARGE Milch Vorarlberg“ perėmė visas pradinę paraišką pateikusios grupės teises ir pareigas, susijusias su saugoma kilmės vietos nuoroda „Vorarlberger Bergkäse“. Informacija apie kompetentingą instituciją buvo atnaujinta.

7.3.   Kontrolės įstaiga

Kontrolės įstaiga

Dalis, kurioje nurodyti kontrolės įstaigos kontaktiniai duomenys, pakeista, nes dabar kontrolės įstaiga yra privati bendrovė „Lacon GmbH“.

7.4.   Produkto specifikacijos išdėstymo ir (arba) pateikimo pakeitimai

Produkto specifikacijos išdėstymo ir (arba) pateikimo pakeitimai

Kad informacija būtų aiškesnė ir tikslesnė, kai kurios dalys pernumeruotos ir iš dalies pakeistos.

7.5.   Nacionaliniai reikalavimai

Nacionaliniai reikalavimai

Dalis „Nacionaliniai reikalavimai“ išbraukta, užuot ją pakeitus, nes, atsižvelgiant į norminius reikalavimus, yra nebūtina.

BENDRASIS DOKUMENTAS

„Vorarlberger Bergkäse“

„Vorarlberger Bergkäse“

ES Nr.: PDO-AT-1419-AM01 – 5.4.2022

ES Nr.: PDO-AT-1419-AM01 – 5.4.2022

SKVN (X) SGN ( )

SKVN (X) SGN ( )

1.   [SKVN arba SGN] Pavadinimas (-ai)

[SKVN arba SGN] Pavadinimas (-ai)

„Vorarlberger Bergkäse“

2.   Valstybė narė arba trečioji šalis

Valstybė narė arba trečioji šalis

Austrija

3.   Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

Žemės ūkio produkto arba maisto produkto aprašymas

3.1   Produkto rūšis [nurodyta XI priede]

Produkto rūšis [nurodyta XI priede]

1.3 klasė. Sūriai

3.2   Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

Produkto, kurio pavadinimas nurodytas 1 punkte, aprašymas

„Vorarlberger Bergkäse“ – kietasis sūris, gaminamas iš Alpių kalnuose ar slėniuose besiganančių, silosu nešertų karvių natūralaus žalio pieno. Ūkiams, kuriuose jauni galvijai šeriami silosu (mišriems ūkiams), gamybai naudojamo pieno tiekti neleidžiama. Sūrio galvos sveria 7–40 kg, yra 8–12 cm aukščio ir yra brandinamos ne trumpiau kaip 3 mėnesius.

Sūrio žievė brandinant įtrinta sūrių gleivėmis arba apdžiūvusi, rusvai geltona arba ruda, grūdėta, o sūrio tekstūra standi arba lygi. Spalva – nuo dramblio kaulo iki gelsvos. Suraikius sūrį matyti tolygiai pasiskirsčiusios, bet retos, maždaug žirnio dydžio matinės arba blizgios apskritos skylutės. Sūryje gali susidaryti nedidelių (0,5–1 cm ilgio) įtrūkimų. Skonis pikantiškas, ilgiau brandintų sūrių – aštrus.

3.3   Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

Pašarai (taikoma tik gyvūniniams produktams) ir žaliavos (taikoma tik perdirbtiems produktams)

Sūriui „Vorarlberger Bergkäse“ gaminti gali būti naudojamas tik pienas iš ūkių, kuriuose ganyklos naudojamos tik ekstensyviai – negaminant siloso ir juo nešeriant.

Kaip kompensacinius ir papildomus pašarus leidžiama naudoti smulkintus grūdus iš kitų vietovių, neviršijant 30 proc. sausosios medžiagos kiekio per metus.

Smulkinti grūdai gali būti perkami iš kitų vietovių, nes geografinė vietovė – tipiškas kalnų regionas, kuriam būdingos pievos ir plonas juodžemio sluoksnis – netinkama kultūriniams augalams auginti. Taigi javų ar panašių kultūrinių augalų vietovėje beveik neauginama, todėl jų tenka pirkti iš kitų vietovių.

Todėl geografinėje vietovėje užauginti pašarai turi sudaryti ne mažiau kaip 70 proc. viso sausosios medžiagos kiekio, kasmet sušeriamo melžiamoms karvėms. Kitur užaugintų smulkintų grūdų leidžiama pridėti ne daugiau kaip 30 proc. atitinkamo raciono sausosios medžiagos kiekio.

3.4.   Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Specialūs gamybos veiksmai, atliktini nustatytoje geografinėje vietovėje

Žaliavos turi būti gaminamos, perdirbamos ir brandinamos nustatytoje vietovėje.

3.5   Specialios produkto registruotu pavadinimu pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

Specialios produkto registruotu pavadinimu pjaustymo, trynimo, pakavimo ir kt. taisyklės

—

3.6   Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo taisyklės

Specialios produkto registruotu pavadinimu ženklinimo taisyklės

Sūriai turi būti paženklinti kazeino ženklu su serijos numeriu. Už serijos numerio administravimą ir skyrimą atsakinga paraišką pateikusi asociacija.

4   Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Glaustas geografinės vietovės apibūdinimas

Sūris „Vorarlberger Bergkäse“ gaminamas iš žalio pieno, pagaminto šiuose Forarlbergo provincijos regionuose: Bregenzerwald, Kleinwalsertal, Großwalsertal, Leiblachtal (Pfänderstock), Walgau ir Rheintal.

5   Ryšys su geografine vietove

Ryšys su geografine vietove

Sūris „Vorarlberger Bergkäse“ dabartinėje Forarlbergo provincijoje gaminamas ir vartojamas šimtus metų. Iš pradžių daug amžių sūris daugiausia buvo gaminamas vartoti vietoje ir parduoti regione.

Dėl regiono sąlygų – aukščio virš jūros lygio, klimato, augalijos, gyvūnijos ir būdingų nedidelių ūkių, XVIII a. viduryje imta plėtoti riebių sūrių gamybą, taikant ypatingus sūrio gamybos metodus. Dėl to sūriai tapo ilgiau tinkami vartoti ir įgavo didesnę pridėtinę vertę.

Nustatytoje geografinėje vietovėje sukauptos sūrio gamybos techninės žinios ir įgūdžiai (gamybos technologijos, brandinimo, gyvulių šėrimo ir pieno perdirbimo būdai) buvo perduodami iš kartos į kartą. Apie 1890 m. ėmus steigti asociacijas, kaupti ir skleisti žinias tapo lengviau. Vėliau šias asociacijas pakeitę kooperatyvai veikia iki šiol.

Tikslingai laikant ir rauginant pieną susidarė palankios sąlygos augti pieno rūgšties bakterijoms, o jos labai pagerino sūrio savybes, susijusias su tinkamumo vartoti trukme, kvapu ir skoniu. Ūkio kultūrų, kurios ir toliau auginamos ūkyje, kamieninės kultūros pagrindą dabar sudaro tradicinės laukinių kultūrų pieno rūgšties bakterijos. Veršelių šliužo fermento naudojimas, sukrekėjusio pieno pjaustymo laikas ir būdas, varškės gabalų dydis, sūrio apdorojimas ir varškės bei išrūgų mišinio kaitinimas priklauso nuo konkrečios sūrio gamintojo patirties ir lemia sūrio „Vorarlberger Bergkäse“ kokybę. Gaminant sūrį „Vorarlberger Bergkäse“ šiomis toliau plėtojamomis žiniomis ir įgūdžiais remiamasi iki šiol.

Nuoroda į paskelbtą produkto specifikaciją

Nuoroda į paskelbtą produkto specifikaciją

https://www.patentamt.at/herkunftsangaben/vorarlbergerbergkaese/

Su specifikacija taip pat galima susipažinti tiesiogiai Austrijos patentų biuro svetainėje (www.patentamt.at), laikantis šios medžio struktūros: Trademarks (Prekių ženklai) / Geographical indications (Geografinės nuorodos) / List of Austrian geographical indications (Austrijos geografinių nuorodų sąrašas). Specifikacija pateikiama spustelėjus kokybės nuorodos pavadinimą.

Trademarks

Geographical indications

List of Austrian geographical indications

---

(1)  OL L 343, 2012 12 14, p. 1.

1

---