# Den Europæiske Unions C 165/2023

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 165 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 66. årgang10. maj 2023 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 165

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

66. årgang10. maj 2023

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | II   Meddelelser |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2023/C 165/01 | Meddelelse Fra Kommissionen — Kommissionens meddelelse om henstillinger vedrørende de ajourførte 2020-rapporter i henhold til artikel 11 i havstrategirammedirektivet (direktiv 2008/56/EF) | 1 |
| 2023/C 165/02 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.11075 — EBERT HERA ESSER HOLDING / SERVICECO) (
  1
  ) | 8 |

Indhold

Side

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2023/C 165/01

Meddelelse Fra Kommissionen — Kommissionens meddelelse om henstillinger vedrørende de ajourførte 2020-rapporter i henhold til artikel 11 i havstrategirammedirektivet (direktiv 2008/56/EF)

1

2023/C 165/02

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.11075 — EBERT HERA ESSER HOLDING / SERVICECO) (
  1
  )

1

8

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2023/C 165/03 | Euroens vekselkurs — 8. maj 2023 | 9 |
| 2023/C 165/04 | Euroens vekselkurs — 9. maj 2023 | 10 |
| | OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE |
| 2023/C 165/05 | Meddelelse om områder, der er tilgængelige for udstedelse af licenser til efterforskning og udnyttelse af kulbrinter | 11 |
| 2023/C 165/06 | Meddelelse om områder i Østrig, som står til rådighed med henblik på prospektering, efterforskning og produktion af kulbrinter | 13 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2023/C 165/03

Euroens vekselkurs — 8. maj 2023

9

2023/C 165/04

Euroens vekselkurs — 9. maj 2023

10

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

2023/C 165/05

Meddelelse om områder, der er tilgængelige for udstedelse af licenser til efterforskning og udnyttelse af kulbrinter

11

2023/C 165/06

Meddelelse om områder i Østrig, som står til rådighed med henblik på prospektering, efterforskning og produktion af kulbrinter

13

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2023/C 165/07 | Offentliggørelse af en godkendt standardændring af en varespecifikation for en beskyttet oprindelsesbetegnelse eller en beskyttet geografisk betegnelse i sektoren for landbrugsprodukter og fødevarer som omhandlet i artikel 6b, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 664/2014 | 14 |

V   Øvrige meddelelser

ANDET

Europa-Kommissionen

2023/C 165/07

Offentliggørelse af en godkendt standardændring af en varespecifikation for en beskyttet oprindelsesbetegnelse eller en beskyttet geografisk betegnelse i sektoren for landbrugsprodukter og fødevarer som omhandlet i artikel 6b, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 664/2014

14

---

| | Berigtigelser |
| --- | --- |
| | Berigtigelse til anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.11055 — EQUITIX / CUBE / RIVER RIDGE) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure ( EUT C 133 af 17.4.2023 ) | 19 |

Berigtigelser

Berigtigelse til anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.11055 — EQUITIX / CUBE / RIVER RIDGE) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure ( EUT C 133 af 17.4.2023 )

( EUT C 133 af 17.4.2023 )

19

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 10.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 165/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 165/1

---

MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN

Kommissionens meddelelse om henstillinger vedrørende de ajourførte 2020-rapporter i henhold til artikel 11 i havstrategirammedirektivet (direktiv 2008/56/EF)

(2023/C 165/01)

1.   INDLEDNING

Havstrategirammedirektivet (2008/56/EF) (1) er en holistisk lovgivning. Direktivets mål er at beskytte havmiljøet i Europa og samtidig muliggøre en bæredygtig udnyttelse af havets ressourcer og ydelser. Det kræver, at medlemsstaterne vurderer kvaliteten af havmiljøet, fastslår en god miljøtilstand, fastsætter passende miljømål, udarbejder passende overvågningsprogrammer og gennemfører foranstaltninger for at nå direktivets centrale mål om at sikre en »god miljøtilstand« for alle EU's havområder senest i 2020. Som påpeget i direktivets gennemførelsesrapport (2) blev dette mål ikke nået i alle EU-farvande inden for alle deskriptorerne (3) i direktivet inden for den fastsatte frist.

I Kommissionens afgørelse 2017/848 fastsættes kriterier og metodiske standarder for bestemmelse af en god miljøtilstand i havområder for hver deskriptor i havstrategirammedirektivet.

I henhold til direktivet anmodes medlemsstaterne om at rapportere de forskellige trin i deres havstrategier til Europa-Kommissionen for at vurdere deres havområders tilstand, fastlægge en god miljøtilstand og fastsætte mål. Medlemsstaterne skal også udarbejde og gennemføre overvågningsprogrammer og træffe foranstaltninger til at opnå eller opretholde en god miljøtilstand. Navnlig forventedes medlemsstaterne i henhold til direktivets artikel 11, stk. 1, og artikel 17, stk. 4, at meddele Kommissionen deres opdaterede overvågningsprogrammer senest den 15. juli 2020. Gennem den fælles gennemførelsesstrategi for havstrategirammedirektivet (4) blev medlemsstaterne enige om at fremsende sådanne overvågningsprogrammer i form af digitale rapporter med relevante strukturerede oplysninger via WISE-Marine-platformen.

De fleste medlemsstater indsendte imidlertid ikke rapporter inden fristens udløb. På trods af Kommissionens påmindelser om deres rapporteringsforpligtelser manglede der stadig rapporter fra fire medlemsstater i januar 2022. Disse sene indgivelser resulterede i forsinkelser i vurderingen af overvågningsprogrammerne, som Kommissionen er forpligtet til at foretage i henhold til direktivets artikel 12.

Denne rapport er baseret på de overvågningsprogrammer, der blev forelagt inden skæringsdatoen i januar 2022 af 18 af de 22 medlemsstater med en søgrænse (Belgien, Danmark, Tyskland, Estland, Irland, Spanien, Frankrig, Kroatien, Italien, Cypern, Letland, Litauen, Nederlandene, Polen, Rumænien, Slovenien, Finland og Sverige). Analysen og Kommissionens vurdering for lande, der har indsendt rapporter efter januar 2022 (Grækenland, Portugal og Bulgarien), og for lande, der endnu ikke har indsendt deres rapporter (Malta (5)), vil følge, når alle nationale rapporter er modtaget. Som traktaternes vogter forbeholder Kommissionen sig ret til at forfølge tilfælde af manglende overholdelse ved hjælp af de retsmidler, den har til rådighed.

På grundlag af den tekniske og videnskabelige analyse (6) af de nationale rapporter fra Kommissionens Fælles Forskningscenter (JRC), som offentliggøres samtidig med denne rapport, har Kommissionen udarbejdet en række anbefalinger på EU-plan. De omhandler artikel 11, deskriptorerne i direktivets bilag I samt kriterierne angivet i Kommissionens afgørelse (EU) 2017/848 (7).

I forbindelse med sin vurdering tog Kommissionen følgende fire hovedelementer i betragtning, som er anført nedenfor.

| 1. | hvad der rent faktisk overvåges, med hvilken hyppighed og hvor |
| --- | --- |

1.

hvad der rent faktisk overvåges, med hvilken hyppighed og hvor

| 2. | om de indsamlede data er tilstrækkelige og nyttige til at foretage en korrekt vurdering af havets tilstand, virkningerne af de trufne foranstaltninger og opnåelsen af en god miljøtilstand |
| --- | --- |

2.

om de indsamlede data er tilstrækkelige og nyttige til at foretage en korrekt vurdering af havets tilstand, virkningerne af de trufne foranstaltninger og opnåelsen af en god miljøtilstand

| 3. | regional sammenhæng i overvågningsprogrammerne |
| --- | --- |

3.

regional sammenhæng i overvågningsprogrammerne

| 4. | politisk sammenhæng med andre EU-rapporteringsforpligtelser — navnlig rammedirektiverne om affald og vand, den fælles fiskeripolitik, engangsplast-, habitat- og fugledirektivet. |
| --- | --- |

4.

politisk sammenhæng med andre EU-rapporteringsforpligtelser — navnlig rammedirektiverne om affald og vand, den fælles fiskeripolitik, engangsplast-, habitat- og fugledirektivet.

JRC's analyse giver detaljerede oplysninger om, hvad hver medlemsstat har rapporteret, og fremhæver nationale mangler. Hvor det er muligt, foretages der en sammenligning med overvågningsprogrammerne for 2014, navnlig med hensyn til opfyldelsen af medlemsstaternes forpligtelser for 2014.

Formålet med analysen er at fastlægge alle nødvendige elementer og vejlede de enkelte medlemsstater i at træffe passende opfølgende foranstaltninger i overensstemmelse med direktivets artikel 12. Dette vil forbedre overholdelsen af lovgivningen, når der rapporteres om overvågningsprogrammer i hele EU.

Der er behov for omfattende og sammenhængende overvågningsdata for at forstå virkningerne af menneskers belastninger af havmiljøet og for at vurdere, hvor effektive forskellige foranstaltninger er med hensyn til at mindske disse belastninger og dermed bidrage til sunde have og kyster og mere generelt til gennemførelsen af den europæiske grønne pagt. I den forbindelse blev det i den nyligt vedtagne overvågnings- og perspektivrapport om nulforurening (8) klart påpeget, at manglen på tilstrækkelige og pålidelige data er en hindring for opfølgningen på gennemførelsen af nogle af de fastsatte mål, og der blev i rapporten derudover understreget de langsomme fremskridt i havmiljøet, navnlig med hensyn til forebyggelse af overskydende næringsstoffer og plastaffald i havene.

2.   BEMÆRKNINGER OG HENSTILLINGER

2.1   Generelle bemærkninger og henstillinger

Vurderingen viste, at kun en lille del af medlemsstaterne rapporterede om nye overvågningsprogrammer (9). Faktisk forblev en tredjedel af overvågningsprogrammerne de samme som i rapporteringscyklussen for 2014. I de fleste tilfælde rapporterede medlemsstaterne hovedsagelig om ændringer eller ajourføringer af deres overvågningsprogrammer for 2014. Mønstret var det samme for hver deskriptor.

På grundlag af ovenstående har Kommissionen fremsat de generelle bemærkninger og henstillinger, der er anført nedenfor.

| — | Nogle medlemsstater har ikke rapporteret overvågningsprogrammer for nogle deskriptorer (10). Kommissionen opfordrer de berørte medlemsstater til straks at ajourføre og rapportere de manglende data. |
| --- | --- |

—

Nogle medlemsstater har ikke rapporteret overvågningsprogrammer for nogle deskriptorer (10). Kommissionen opfordrer de berørte medlemsstater til straks at ajourføre og rapportere de manglende data.

| — | De data, der rapporteres for de forskellige elementer og parametre, er ikke ensartede på tværs af medlemsstaterne, hvilket gør det meget vanskeligt at sammenligne eller vurdere overvågningsmetoder og -programmer. Desuden rapporterede nogle medlemsstater flere karakteristika, elementer eller parametre, som ikke er direkte relateret til den rapporterede deskriptor. Kommissionen understreger, at konsekvent rapportering pr. deskriptor på tværs af medlemsstaterne er afgørende for analyseprocessen (11). |
| --- | --- |

—

De data, der rapporteres for de forskellige elementer og parametre, er ikke ensartede på tværs af medlemsstaterne, hvilket gør det meget vanskeligt at sammenligne eller vurdere overvågningsmetoder og -programmer. Desuden rapporterede nogle medlemsstater flere karakteristika, elementer eller parametre, som ikke er direkte relateret til den rapporterede deskriptor. Kommissionen understreger, at konsekvent rapportering pr. deskriptor på tværs af medlemsstaterne er afgørende for analyseprocessen (11).

| — | De kriterier (12), der skulle rapporteres, blev ikke dækket konsekvent. Kun otte kriterier (alle primære) (13) ud af 42 (både primære og sekundære) blev rapporteret af alle medlemsstater. Mere generelt synes dækningen af de primære kriterier at være højere end de sekundære kriterier (14). Dette afhænger dog af, hvilken deskriptor der overvåges. Kommissionen minder medlemsstaterne om, at alle kriterier i princippet bør være omfattet af overvågningsprogrammerne. |
| --- | --- |

—

De kriterier (12), der skulle rapporteres, blev ikke dækket konsekvent. Kun otte kriterier (alle primære) (13) ud af 42 (både primære og sekundære) blev rapporteret af alle medlemsstater. Mere generelt synes dækningen af de primære kriterier at være højere end de sekundære kriterier (14). Dette afhænger dog af, hvilken deskriptor der overvåges. Kommissionen minder medlemsstaterne om, at alle kriterier i princippet bør være omfattet af overvågningsprogrammerne.

| — | Nogle medlemsstater (f.eks. Danmark, Spanien og Sverige) rapporterede (under-) regioner (f.eks. det nordøstlige Atlanterhav og Østersøen) på en kombineret måde, hvilket forhindrede gennemførelsen af en regional analyse. Kommissionen opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at undgå en sådan tilgang i fremtidige rapporteringsrunder. |
| --- | --- |

—

Nogle medlemsstater (f.eks. Danmark, Spanien og Sverige) rapporterede (under-) regioner (f.eks. det nordøstlige Atlanterhav og Østersøen) på en kombineret måde, hvilket forhindrede gennemførelsen af en regional analyse. Kommissionen opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at undgå en sådan tilgang i fremtidige rapporteringsrunder.

| — | Der er anført henvisninger til overvågningsdata, men antallet og tilgængeligheden af de forskellige henvisninger varierer betydeligt fra medlemsstat til medlemsstat. F.eks. er de oprindelige data (og metadata) vanskelige eller umulige at få adgang til for nogle medlemsstater, da henvisningerne under »dataadgang« ikke er forbundet med et specifikt datasæt, eller det er nødvendigt med yderligere skridt for at finde, tilgå og genbruge dataene. Sådanne henvisninger er nødvendige for gennemsigtighed, tilgængelighed og for at muliggøre en fælles indsats. Kommissionen opfordrer medlemsstaterne til at kontrollere adgangen til og kvaliteten af de henvisninger, der gives til at tilgå overvågningsdataene. Erfaringer viser, at processer såsom EMODnet til indsamling af harmoniserede, sammenlignelige datasæt i hele EU kan understøtte en databaseret oversigt i stor skala. Det kan derfor være tilrådeligt at overveje udviklingen af sådanne processer yderligere. |
| --- | --- |

—

Der er anført henvisninger til overvågningsdata, men antallet og tilgængeligheden af de forskellige henvisninger varierer betydeligt fra medlemsstat til medlemsstat. F.eks. er de oprindelige data (og metadata) vanskelige eller umulige at få adgang til for nogle medlemsstater, da henvisningerne under »dataadgang« ikke er forbundet med et specifikt datasæt, eller det er nødvendigt med yderligere skridt for at finde, tilgå og genbruge dataene. Sådanne henvisninger er nødvendige for gennemsigtighed, tilgængelighed og for at muliggøre en fælles indsats. Kommissionen opfordrer medlemsstaterne til at kontrollere adgangen til og kvaliteten af de henvisninger, der gives til at tilgå overvågningsdataene. Erfaringer viser, at processer såsom EMODnet til indsamling af harmoniserede, sammenlignelige datasæt i hele EU kan understøtte en databaseret oversigt i stor skala. Det kan derfor være tilrådeligt at overveje udviklingen af sådanne processer yderligere.

| — | Den betydelige forskel imellem og typen af de oplysninger, som medlemsstaterne har rapporteret for nogle deskriptorer, tyder på, at de nationale kompetente myndigheders personale er nødt til at gøre sig bekendt med rapporteringsretningslinjerne og anvendelsen af de anbefalede formater i den fælles gennemførelsesstrategi for havstrategirammedirektivet (15). Kommissionen har allerede fremlagt kapacitetsopbygningsmuligheder for rapportering i henhold til havstrategirammedirektivet til medlemsstaternes myndigheder gennem sit instrument for teknisk bistand og informationsudveksling (TAIEX), såsom »peer to peer«-projekter. Kommissionen opfordrer medlemsstaterne til at overveje denne mulighed i fremtiden. |
| --- | --- |

—

Den betydelige forskel imellem og typen af de oplysninger, som medlemsstaterne har rapporteret for nogle deskriptorer, tyder på, at de nationale kompetente myndigheders personale er nødt til at gøre sig bekendt med rapporteringsretningslinjerne og anvendelsen af de anbefalede formater i den fælles gennemførelsesstrategi for havstrategirammedirektivet (15). Kommissionen har allerede fremlagt kapacitetsopbygningsmuligheder for rapportering i henhold til havstrategirammedirektivet til medlemsstaternes myndigheder gennem sit instrument for teknisk bistand og informationsudveksling (TAIEX), såsom »peer to peer«-projekter. Kommissionen opfordrer medlemsstaterne til at overveje denne mulighed i fremtiden.

2.2   Henvisninger til direktivets artikel 8 (vurdering), artikel 9 (beskrivelse af en god miljøtilstand), artikel 10 (fastsættelse af miljømål) og artikel 13 (indsatsprogrammer)

Analysen viste, at de fleste overvågningsprogrammer, som medlemsstaterne havde indsendt, var udformet med henblik på at tage højde for belastninger for havet og kilden til disse (16). De var derfor mindre egnede til at måle virkningerne af disse belastninger. Desuden fremhævede analysen mangler i medlemsstaternes overvågningsprogrammer. De fleste mangler synes at hænge sammen med manglen på vedtagne tilgange eller metodiske standarder på EU-plan eller regionalt plan til vurdering af de forskellige kriterier eller deskriptorer.

Med hensyn til dækningen af kriterierne for god miljøtilstand (17) viser analysen, at overvågningsprogrammerne ofte er ufuldstændige med store forskelle mellem medlemsstaterne for hver af deskriptorerne. Når det er sagt, er overvågningsprogrammerne mere fuldstændige, når kriterierne i havstrategirammedirektivet falder sammen med kravene i anden EU-lovgivning. Dette er tilfældet for erhvervsfiskeri (deskriptor 3) under den fælles fiskeripolitik eller for eutrofiering (deskriptor 5) i henhold til vandrammedirektivet (2000/60/EF). Dette bekræfter manglen på tilstrækkeligt konkret og koordineret fastlæggelse af god miljøtilstand, som allerede er fremhævet i Kommissionens vurdering af medlemsstaternes rapporter om artikel 8-10 (18). Faktisk har mindre end 50 % af medlemsstaterne fastsat kvantitative tærskelværdier for god miljøtilstand, og mindre end 25 % af medlemsstaterne har etableret passende midler til at fastlægge en god miljøtilstand for deskriptorer for den biologiske mangfoldighed, ikkehjemmehørende arter, forurenende stoffer og havaffald.

For alle deskriptorer har et betydeligt antal medlemsstater angivet, at overvågningen endnu ikke er tilstrækkelig til at dække deres egne miljømål. Kommissionens seneste vurdering af medlemsstaternes mål (19) har allerede vist, at der stadig er mange huller i fastsættelsen af fælles mål, fordi de er defineret på en temmelig generel måde. Eksempelvis fastsætter kun 30 % af medlemsstaterne målbare mål for eutrofiering, og mindre end 20 % gør det for alle de øvrige deskriptorer. Det betyder, at de ikke alle kan knyttes til specifikke overvågningsaktiviteter. Overvågningsprogrammerne kan derfor ikke opfylde alle målene.

Hertil kommer, at overvågningsprogrammerne ikke giver tilstrækkelige data til at vurdere de fremskridt, der er gjort som følge af foranstaltningerne, på trods af Kommissionens henstilling i 2017 (20) og 2018 (21). Mange medlemsstater har erklæret, at overvågningen endnu ikke er tilstrækkelig til at dække foranstaltningernes fremskridt og måle deres effektivitet. For at overvåge effektiviteten skal foranstaltningerne være specifikke for den deskriptor, der undersøges, og må ikke være generiske eller bredt relateret til virkningerne af menneskelige aktiviteter, som det ofte er tilfældet nu.

Det er hermed på grundlag af de rapporterede oplysninger vanskeligt præcist at vurdere sammenhængen med andre rapporteringsforpligtelser i henhold til havstrategirammedirektivet (dvs. artikel 8, 9, 10 og 13). Det ser ud til, at der stadig er mangler i forbindelse med forståelsen af, i) hvilke elementer/parametre der bør overvåges for at vurdere en god miljøtilstand; ii) de begrebsmæssige tilgange til fastsættelse af mål og iii) hvad der skal rapporteres ved overvågning i forbindelse med foranstaltninger.

Kommissionen vil derfor gerne understrege, at konsekvent og sammenhængende overvågning kun vil være mulig, når målene er tilstrækkeligt specifikke og klart knyttet til et bestemt kriterium for god miljøtilstand. Først da vil den støtte gennemførelsen af artikel 10 og måle fremskridt hen imod målene.

2.3   Geografisk/tidsmæssigt anvendelsesområde og overvågningshyppighed

Overvågningsindsatsen fokuserer primært på kystvande, hvilket tyder på, at der er behov for bedre overvågning i andre underrepræsenterede områder, navnlig uden for medlemsstaternes territoriale farvande, som også er omfattet af lovgivningens anvendelsesområde. Kommissionen anerkender de udfordringer og omkostninger, som overvågning til havs medfører. Derfor er der ydet målrettet støtte gennem projekter finansieret af EU-fonde såsom Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond (EHFAF) og dens forgænger, Den Europæiske Hav- og Fiskerifond (EHFF), regional finansiering (Interreg) og Horisont 2020. Kommissionen offentliggjorde for nylig et dokument om finansieringsmuligheder til støtte for miljøet under den flerårige finansielle ramme for 2021-2027 og NextGenerationEU (22). Horisont Europa-missionen »Genopretning af vores oceaner og farvande inden 2030« vil indføre et digitalt miljøovervågningssystem. Dette system, herunder Digital Twin Ocean, missionsprojekterne og andre foranstaltninger, kan yderligere hjælpe medlemsstaterne med at forbedre deres kapacitet for overvågning af havet.

Kort sagt kan en risikobaseret tilgang til overvågning, forening af indsatsen gennem bedre koordinering og bedre udnyttelse af ovennævnte EU-midler og -muligheder øge det territoriale anvendelsesområde for medlemsstaternes overvågningsprogrammer.

Med hensyn til overvågningshyppigheden er de fremlagte oplysninger (23)for brede til at afsløre et mønster (f.eks. ved at henvise til hele overvågningsprogrammet), navnlig i betragtning af det store antal overvågningsprogrammer og de mange elementer og parametre. Sådanne oplysninger er imidlertid af afgørende betydning for koordineringen på regionalt plan. Desuden er flere elementer underlagt talrige overvågningshyppigheder, hvilket tyder på, at medlemsstaterne har rapporteret overvågningsprogrammer, der allerede er påkrævet i henhold til andre retlige forpligtelser, såsom vandrammedirektivet eller de regionale havkonventioner. Vurderingen viser også, at hyppigheden ikke var ordentligt koordineret i medlemsstaterne eller på tværs af regioner. Kommissionen opfordrer derfor medlemsstaterne til at harmonisere og præcisere deres rapportering, f.eks. ved at angive hyppighedsintervaller for overvågning og medtage detaljer såsom henvisninger til et bestemt deskriptorkriterium, geografisk anvendelsesområde osv.

Desuden er den geografiske afgrænsning af overvågningsprogrammerne ikke klar, og der mangler oplysninger om prøvetagningsstationerne. Den geografiske dækning bør angive omfanget af det område, der er omfattet af overvågningsprogrammet (i procent eller lag), enten inden for jurisdiktionsområdet eller inden for arternes geografiske fordeling. Eksempelvis bør dette felt for meget mobile arter enten svare til det overvågede område i forhold til artens geografiske fordeling, eller det bør udelades for at undgå unødvendige byrder.

Endelig er det vigtigt at fremhæve, at tidsmæssige og geografiske uoverensstemmelser er blandt de mest almindelige mangler. De rapporterede data giver ikke tilstrækkelige oplysninger til at forstå, hvor og med hvilken hyppighed overvågningen finder sted.

2.4   Regional koordinering

Selv om der findes flere regionalt aftalte overvågningsmetoder (24), som anvendes af nogle medlemsstater, har medlemsstaterne i mange tilfælde anført, at de anvender nationale eller »andre« overvågningsmetoder (25). Det betyder, at der fortsat er betydelige forskelle i antallet af elementer, der overvejes, og i de parametre, der overvåges af medlemsstaterne inden for samme region. Navnlig kræver regionalt samarbejde om overvågning stadig en stor grad af regional harmonisering, f.eks. for deskriptorer som f.eks. fødenet (deskriptor 4) og hydrografiske ændringer (deskriptor 7).

Kommissionen deltager aktivt i arbejdet med de regionale havkonventioner. Den repræsenterer EU som kontraherende part (Barcelonakonventionen, OSPAR og HELCOM) eller som observatør (Bukarestkonventionen). Den støtter også projekter og aktiviteter via øremærkede EU-midler for at øge den regionale koordinering af medlemsstaternes overvågningsprogrammer. Dette var tilfældet for EHFF og vil fortsat være tilfældet for dens efterfølger, EHFAF (26).

2.5   Sammenhæng med andre politikker

Overvågningsprogrammerne burde have givet oplysninger om, hvilke andre EU-politikker og internationale aftaler (herunder regionale havkonventioner) de bidrager til og omvendt. Medlemsstaterne har angivet flere politikker og rammer, der er relevante for overvågningen af de forskellige deskriptorer i havstrategirammedirektivet, om end ikke på en konsekvent måde (27).

Hvis vi f.eks. tager udgangspunkt i henvisninger til EU-lovgivning i afgørelse (EU) 2017/848 og deskriptoren for ikke-hjemmehørende arter (deskriptor 2), rapporterer kun fem medlemsstater i Østersøen (28), fire i Atlanterhavet (29) og to i Middelhavet (30) omkring forordningen om invasive ikkehjemmehørende arter (31). Dette er overraskende i betragtning af forbindelserne mellem de to retsakter. Den flerårige plan for dataindsamling under den fælles fiskeripolitik (32), som er det vigtigste overvågningsprogram for arter inden for erhvervsfiskeri, rapporteres af alle medlemsstater under deskriptoren for erhvervsfiskeri og skaldyr (deskriptor 3), enten alene eller i kombination med andre programmer. For eutrofiering (deskriptor 5) og forurenende stoffer (deskriptor 8) er rapportering hovedsagelig knyttet til vandrammedirektivet (33) og fødevareforordningen (34) for forurenende stoffer i fisk og skaldyr (deskriptor 9). For så vidt angår biodiversitetsdeskriptoren (deskriptor 1) henviste de fleste medlemsstater til de etablerede overvågningsprogrammer fra habitat- og fugledirektivet samt den fælles fiskeripolitik. Selv om dette er opmuntrende, er der stadig behov for en indsats for at tilpasse overvågningen mellem ovennævnte direktiver og havstrategirammedirektivet. Selv om mange medlemsstater henviser til overvågningen af undervandsstøj fastsat i de regionale havkonventioner (nemlig OSPAR og HELCOM) som relevant for direktivets deskriptor 11 om energi- og undervandsstøj, har kun få medlemsstater angivet forbindelserne til disse programmer med en hvilken som helst detaljeringsgrad.

2.6   Fremskridt i forhold til overvågningsrapporterne for 2014

Rapporteringen for 2020 fulgte en enklere tilgang sammenlignet med den foregående rapport. Medlemsstaterne blev anmodet om at sammenkæde deres overvågningsprogrammer for 2014 med det nye rapporteringsformat for at tage hensyn til afgørelse (EU) 2017/848. Alle efterkom imidlertid ikke denne anmodning (35). Mange registreringer i rapporteringen for 2014 manglede eller blev rapporteret på anden vis i 2020. Dette forventes at blive løst i de kommende rapporteringscyklusser takket være den enklere tilgang (reduktion fra tre til to rapporteringsniveauer), der blev indført fra og med rapporteringsrunden i 2020.

3.   AFSLUTTENDE BEMÆRKNINGER

Når overvågningsprogrammerne udvikles korrekt, kan de ikke blot informere de offentlige myndigheder om havmiljøets tilstand, men også hjælpe medlemsstaterne og de økonomiske aktører med bedre at forstå forbindelsen mellem deres aktiviteter og de virkninger, de har. Overvågningsprogrammer bør f.eks. kunne give oplysninger om den positive indvirkning, som foranstaltningerne om fiskeriforvaltning har på de arter og naturtyper, der nyder godt af foranstaltningerne. På samme måde kan oplysninger om landbaserede aktiviteter, såsom landbrug, føre til afhjælpende foranstaltninger, der i sidste ende reducerer eutrofieringen som følge af disse aktiviteter. Desuden forbedrer solide overvågningsmekanismer forståelsen af virkningerne af projekter med stor økonomisk eller social relevans, såsom nedlukning af offshore olie- og gasanlæg eller massiv udbredelse af vedvarende offshoreenergi. Overvågning bidrager derfor til en bedre afbødning af miljørisici og beroliger offentligheden, hvilket letter accepten af offentlige investeringsbeslutninger.

Den seneste samling af elementer, funktioner og parametre, der overvåges i hele EU for alle deskriptorer i havstrategirammedirektivet, har konstateret mangler i overvågningen. Ud fra de rapporterede oplysninger er det vanskeligt at vurdere sammenhængen med andre rapporteringsforpligtelser i henhold til havstrategirammedirektivet (navnlig artikel 8, 9, 10 og 13), navnlig fordi god miljøtilstand, mål og foranstaltninger ikke er blevet rapporteret på en tilstrækkelig konkret og målbar måde i tidligere rapporter i medfør af havstrategirammedirektivet, som fremhævet i Kommissionens vurdering fra 2022. Desuden rapporteres der ikke konsekvent om fælles overvågningsprogrammer på tværs af sektorer og regioner. Dette tyder på, at medlemsstaterne endnu ikke udnytter forbindelserne med andre sektorer tilstrækkeligt hverken på nationalt eller regionalt plan, hvilket fører til ineffektivitet.

Arbejdet med at afhjælpe disse mangler bør prioriteres af medlemsstaterne på alle gennemførelsesniveauer for direktivet. Disse henstillinger bør hjælpe medlemsstaterne med at udbedre mangler og udvikle effektive overvågningsprogrammer, der i sidste ende vil hjælpe dem med at nå deres miljømål. Et rent og sundt hav- og kystmiljø er ikke blot et lovkrav eller en moralsk forpligtelse over for kommende generationer. Det er også det nødvendige grundlag for alle maritime aktiviteter og en væsentlig forudsætning for bæredygtigheden af vigtige økonomiske sektorer såsom fiskeri og turisme. Dette gør beskyttelse og systematisk overvågning af hav- og kystmiljøet til en virkelig meningsfuld investering, også fra et økonomisk synspunkt.

Kommissionen er klar over, at overvågning af miljøparametre med henblik på vurdering af havmiljøet er en enorm opgave. Denne overvågning omfatter en lang række aspekter, der spænder over mange marine arter, habitater og flere menneskeskabte belastninger og virkninger. Medlemsstaternes indsats er bemærkelsesværdig, og på trods af de konstaterede mangler bør det anerkendes, at koordineret havmiljøovervågning i EU i henhold til havstrategirammedirektivet og med fire regionale havkonventioner er et globalt enestående resultat.

Som understreget i sin rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om gennemførelsen af havstrategirammedirektivet i 2020 (36) mener Kommissionen, at direktivet udgør en harmoniseret retlig ramme, der muliggør konstante forbedringer inden for dataindsamling og fremmer udformningen af omfattende havovervågningsprogrammer. I samme rapport påpeger Kommissionen også, at de data, som medlemsstaterne indsamler gennem overvågningsprogrammer i medfør af havstrategirammedirektivet, ofte ikke er sammenlignelige. Den påpeger også, at disse overvågningsprogrammer ikke altid er knyttet til målene, og at forbindelsen mellem de to ofte ikke er optimal, fordi overvågningsprogrammerne blev oprettet før foranstaltningerne.

Kommissionen fastholder, at overvågningsprogrammerne bør måle havmiljøets tilstand, opfyldelsen af miljømålene og foranstaltningernes effektivitet på en harmoniseret måde. Kommissionen vil integrere disse overvejelser i den igangværende revision af havstrategirammedirektivet og samtidig sigte mod at forenkle rapporteringskravene. I sidste ende er de data, der stammer fra disse overvågningsprogrammer, afgørende for gennemførelsen af den europæiske grønne pagt, idet de, efterhånden som de bliver tilgængelige, indgår i rammerne for nulforurening og biodiversitetsovervågning inden for de overordnede rammer for det 8. miljøhandlingsprogram. Endelig vil de også bidrage til gennemførelsen af den globale biodiversitetsramme for Kunming-Montreal ved at inddrage de havrelaterede nøgleindikatorer og andre indikatorer og ved at lette tilpasningen af de nationale biodiversitetsstrategier og -handlingsplaner.

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/56/EF af 17. juni 2008 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets havmiljøpolitiske foranstaltninger (havstrategirammedirektivet) (EUT L 164 af 25.6.2008, s. 19).

(2)  COM/2020/259 final.

(3)  De 11 kvalitative deskriptorer er defineret i bilag I til havstrategirammedirektivet og nærmere specificeret i Kommissionens afgørelse 2017/848/EU. De omfatter: D1 — biodiversitet, D2 — ikkehjemmehørende arter, D3 — fisk og skaldyr, der udnyttes erhvervsmæssigt, D4 — fødenet, D5 — eutrofiering, D6 — havbundens integritet, D7 — hydrografiske ændringer, D8 — forurenende stoffer, D9 — forurenende stoffer i fisk og skaldyr, D10 — affald og D11 — energi, herunder undervandsstøj.

(4)  https://ec.europa.eu/environment/marine/eu-coast-and-marine-policy/implementation/index_en.htm

(5)  Malta havde ikke indsendt sin rapport inden den 22. februar 2023.

(6)  Tornero V., Palma M., Boschetti S.T., Cardoso A.C., Druon J.-N., Kotta M., Louropoulou E., Magliozzi C., Palialexis A., Piroddi C., Ruiz-Orejón L.F., Vasilakopoulos P., Vighi M., Hanke G. Review and analysis of EU Member States' 2020 reports: Monitoring programmes (MSFD Article 11), EUR 31181 EN, Den Europæiske Unions Publikationskontor, Luxembourg, 2022, ISBN 978-92-76-55778-4, doi:10.2760/8457, JRC129363

(7)  Kommissionens afgørelse (EU) 2017/848 af 17. maj 2017 om fastlæggelse af kriterier og metodiske standarder for god miljøtilstand i havområder samt specifikationer og standardmetoder for overvågning og vurdering og om ophævelse af afgørelse 2010/477/EU (EUT L 125 af 18.5.2017, s. 43).

(8)  COM(2022) 674 final, rapport fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget — Første overvågnings- og perspektivrapport om nulforurening »Veje til renere luft, vand og jord i Europa«

(9)  Se s. 174 i JRC's analyse.

(10)  Der mangler rapportering om deskriptor 9 for Tyskland, der mangler rapportering om deskriptor 1 om fugle for Rumænien, og der mangler rapportering om deskriptor 4 for Tyskland og Rumænien. Selv om Belgien, Irland, Frankrig, Cypern og Letland fremlagde rapporter for deskriptor 4, gjorde de ikke dette for nogen af dens kriterier, men rapporterede for andre deskriptorkriterier (hovedsagelig deskriptor 1). Dette skyldes hovedsagelig, at der ikke er nogen overvågning af deskriptor 4. For denne deskriptor baserer medlemsstaterne sig på data fra andre deskriptorers overvågningsprogrammer.

(11)  Rapportering om havstrategirammedirektivet skal tage højde for rapportering om de funktioner (f.eks. økosystemkomponenter, belastninger, aktiviteter), elementer (f.eks. specifikke arter, levesteder, forurenende stoffer, affaldskategorier) og parametre, der overvåges, som anført i retningslinjerne for overvågningsrapportering (vejledende dokument 17 til havstrategirammedirektivet).

(12)  Som angivet i Kommissionens afgørelse (EU) 2017/848.

(13)  Deskriptor 1, kriterium 2 (populationstæthed for udvalgte arter), deskriptor 3, kriterium 1 (fiskeridødelighed), deskriptor 3, kriterium 2 (gydebiomasse), deskriptor 5, kriterium 1 (næringsstofkoncentration), deskriptor 8, kriterium 1 (koncentration af forurenende stoffer), deskriptor 9, kriterium 1 (koncentrationen af forurenende stoffer i spiseligt væv fra fisk og skaldyr), deskriptor 10, kriterium 1 (mængde og sammensætning af makroaffald) og deskriptor 11, kriterium 1 (menneskeskabte impulslyde i vand).

(14)  I henhold til artikel 3, stk. 2, i Kommissionens afgørelse (EU) 2017/848 anvendes sekundære kriterier som supplement til et primært kriterium, eller når havmiljøet risikerer ikke at opnå eller ikke opretholde en god miljøtilstand for det pågældende kriterium.

(15)  https://circabc.europa.eu/ui/group/326ae5ac-0419-4167-83ca-e3c210534a69/library/bc5bb466-2855-4308-be2e-4a585ee8ba69/details

(16)  Se s. 95-118 og 175-177 i JRC's analyse.

(17)  Som fastsat i Kommissionens afgørelse (EU) 2017/848.

(18)  Omfatter vurdering af havmiljøet (artikel 8), fastlæggelse af en god miljøtilstand (artikel 9) og miljømål (artikel 10): C(2022)1392, meddelelse fra Kommissionen om henstillinger for hver medlemsstat og hver region vedrørende de ajourførte 2018-rapporter i henhold til artikel 8, 9 og 10 i havstrategirammedirektivet (direktiv 2008/56/EF)

(19)  Se fodnote 18.

(20)  COM(2017) 3 final.

(21)  COM(2018) 562 final.

(22)  Find your EU funding programme for the environment — Den Europæiske Unions Publikationskontor (europa.eu)

(23)  Se s. 179 i JRC's analyse.

(24)  Hovedsagelig fra to regionale havkonventioner i det nordøstlige Atlanterhav (OSPAR) og Østersøen (HELCOM).

(25)  Se s. 119-149 og 181 i JRC's analyse.

(26)  EMFAF Call for Proposals — Regional flagships projects supporting sustainable blue economy in EU sea basins (europa.eu)

(27)  Se s. 150-157 og 181 i JRC's analyse.

(28)  Danmark, Estland, Letland, Finland og Sverige.

(29)  Belgien, Danmark, Spanien og Sverige.

(30)  Spanien og Italien.

(31)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1143/2014 af 22. oktober 2014 om forebyggelse og håndtering af introduktion og spredning af invasive ikkehjemmehørende arter (EUT L 317 af 4.11.2014, s. 35).

(32)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 af 11. december 2013 om den fælles fiskeripolitik (EUT L 354 af 28.12.2013, s. 22).

(33)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (EFT L 327 af 22.12.2000, s. 1).

(34)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 852/2004 af 29. april 2004 om fødevarehygiejne (EUT L 139 af 30.4.2004, s. 1).

(35)  Se s. 164-166 og 183 i JRC's analyse.

(36)  Rapport om gennemførelsen af havstrategirammedirektivet (europa.eu).

---

| 10.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 165/8 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 165/8

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.11075 — EBERT HERA ESSER HOLDING / SERVICECO)

(EØS-relevant tekst)

(2023/C 165/02)

Den 3. maj 2023 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32023M11075. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32023M11075. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 10.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 165/9 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 165/9

---

Euroens vekselkurs (1)

8. maj 2023

(2023/C 165/03)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,1037 |
| JPY | japanske yen | 149,15 |
| DKK | danske kroner | 7,4473 |
| GBP | pund sterling | 0,87228 |
| SEK | svenske kroner | 11,2012 |
| CHF | schweiziske franc | 0,9813 |
| ISK | islandske kroner | 150,50 |
| NOK | norske kroner | 11,5505 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 23,410 |
| HUF | ungarske forint | 372,20 |
| PLN | polske zloty | 4,5693 |
| RON | rumænske leu | 4,9246 |
| TRY | tyrkiske lira | 21,5304 |
| AUD | australske dollar | 1,6244 |
| CAD | canadiske dollar | 1,4710 |
| HKD | hongkongske dollar | 8,6618 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,7389 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,4620 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 458,26 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 20,2552 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,6347 |
| IDR | indonesiske rupiah | 16 237,42 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,8971 |
| PHP | filippinske pesos | 61,015 |
| RUB | russiske rubler | |
| THB | thailandske bath | 37,382 |
| BRL | brasilianske real | 5,4613 |
| MXN | mexicanske pesos | 19,6393 |
| INR | indiske rupee | 90,2775 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,1037

JPY

japanske yen

149,15

DKK

danske kroner

7,4473

GBP

pund sterling

0,87228

SEK

svenske kroner

11,2012

CHF

schweiziske franc

0,9813

ISK

islandske kroner

150,50

NOK

norske kroner

11,5505

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

23,410

HUF

ungarske forint

372,20

PLN

polske zloty

4,5693

RON

rumænske leu

4,9246

TRY

tyrkiske lira

21,5304

AUD

australske dollar

1,6244

CAD

canadiske dollar

1,4710

HKD

hongkongske dollar

8,6618

NZD

newzealandske dollar

1,7389

SGD

singaporeanske dollar

1,4620

KRW

sydkoreanske won

1 458,26

ZAR

sydafrikanske rand

20,2552

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,6347

IDR

indonesiske rupiah

16 237,42

MYR

malaysiske ringgit

4,8971

PHP

filippinske pesos

61,015

RUB

russiske rubler

THB

thailandske bath

37,382

BRL

brasilianske real

5,4613

MXN

mexicanske pesos

19,6393

INR

indiske rupee

90,2775

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

| 10.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 165/10 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 165/10

---

Euroens vekselkurs (1)

9. maj 2023

(2023/C 165/04)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,0959 |
| JPY | japanske yen | 147,97 |
| DKK | danske kroner | 7,4452 |
| GBP | pund sterling | 0,86990 |
| SEK | svenske kroner | 11,1885 |
| CHF | schweiziske franc | 0,9788 |
| ISK | islandske kroner | 150,70 |
| NOK | norske kroner | 11,5750 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 23,363 |
| HUF | ungarske forint | 371,68 |
| PLN | polske zloty | 4,5723 |
| RON | rumænske leu | 4,9200 |
| TRY | tyrkiske lira | 21,3858 |
| AUD | australske dollar | 1,6217 |
| CAD | canadiske dollar | 1,4679 |
| HKD | hongkongske dollar | 8,5934 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,7320 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,4544 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 451,90 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 20,2003 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 7,5853 |
| IDR | indonesiske rupiah | 16 159,20 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,8762 |
| PHP | filippinske pesos | 61,123 |
| RUB | russiske rubler | |
| THB | thailandske bath | 36,921 |
| BRL | brasilianske real | 5,4863 |
| MXN | mexicanske pesos | 19,4970 |
| INR | indiske rupee | 89,9495 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,0959

JPY

japanske yen

147,97

DKK

danske kroner

7,4452

GBP

pund sterling

0,86990

SEK

svenske kroner

11,1885

CHF

schweiziske franc

0,9788

ISK

islandske kroner

150,70

NOK

norske kroner

11,5750

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

23,363

HUF

ungarske forint

371,68

PLN

polske zloty

4,5723

RON

rumænske leu

4,9200

TRY

tyrkiske lira

21,3858

AUD

australske dollar

1,6217

CAD

canadiske dollar

1,4679

HKD

hongkongske dollar

8,5934

NZD

newzealandske dollar

1,7320

SGD

singaporeanske dollar

1,4544

KRW

sydkoreanske won

1 451,90

ZAR

sydafrikanske rand

20,2003

CNY

kinesiske renminbi yuan

7,5853

IDR

indonesiske rupiah

16 159,20

MYR

malaysiske ringgit

4,8762

PHP

filippinske pesos

61,123

RUB

russiske rubler

THB

thailandske bath

36,921

BRL

brasilianske real

5,4863

MXN

mexicanske pesos

19,4970

INR

indiske rupee

89,9495

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

| 10.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 165/11 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 165/11

---

Meddelelse om områder, der er tilgængelige for udstedelse af licenser til efterforskning og udnyttelse af kulbrinter

(2023/C 165/05)

Jf. artikel 20 i »Lov om efterforskning og udnyttelse af kulbrinter« (Narodne Novine (NN; Kroatiens statstidende) nr. 52/18, 52/19 og 30/21) offentliggør Ministeriet for Økonomi og Bæredygtig Udvikling, på vegne af Republikken Kroatien, herved følgende

Republikken Kroatiens regering opfordrer alle interesserede juridiske personer til at afgive tilbud på licenser til efterforskning og udnyttelse af kulbrinter i forbindelse med de efterforskningsblokke på det kroatiske fastland, som er til rådighed.

1.   OPLYSNINGER VEDRØRENDE EFTERFORSKNINGSBLOKKE

Følgende områder for efterforskning og udnyttelse af kulbrinter på det kroatiske fastland er tilgængelige for udstedelse af licenser til efterforskning og udnyttelse af kulbrinter:

| 1. | Efterforskningsblok SA-08/SA-09 |
| --- | --- |

1.

Efterforskningsblok SA-08/SA-09

| 2. | Efterforskningsblok SA-11/SA-12 |
| --- | --- |

2.

Efterforskningsblok SA-11/SA-12

| 3. | Efterforskningsblok DR-02/1 |
| --- | --- |

3.

Efterforskningsblok DR-02/1

Kort og koordinater for efterforskningsblokkene findes i udbudsmaterialet.

De efterforskningsblokke, der er tilgængelige for udstedelse af licenser til efterforskning og udnyttelse af kulbrinter, har været genstand for en tidligere udbudsprocedure for efterforskning og udnyttelse af kulbrinter, som enten ikke førte til udstedelse af licenser til efterforskning og udnyttelse af kulbrinter, eller førte til, at der blev udstedt en licens til efterforskning og udnyttelse af kulbrinter, men hvor der ikke blev indgået en kontrakt om efterforskning og udnyttelse af kulbrinter. En af blokkene svarer til et område, som en investor har givet afkald på i forbindelse med efterforskningen af kulbrinter i overensstemmelse med artikel 36 i »Lov om efterforskning og udnyttelse af kulbrinter«.

2.   KRITERIER FOR UDVÆLGELSE AF TILBUDSGIVERE

I henhold til artikel 2, stk. 2 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF af 30. maj 1994 om betingelser for tildeling og udnyttelse af tilladelser til prospektering, efterforskning og produktion af kulbrinter (EFT L 164, 30.6.1994, s. 3.) i forbindelse med national sikkerhed og i henhold til artikel 19 i »Lov om efterforskning og udnyttelse af kulbrinter« skal følgende kriterier tages i betragtning ved udvælgelsen af den mest fordelagtige tilbudsgiver:

| 1. | tilbudsgivers tekniske, finansielle og faglige kompetence |
| --- | --- |

1.

tilbudsgivers tekniske, finansielle og faglige kompetence

| 2. | hvordan tilbudsgiveren har til hensigt at udføre de aktiviteter, der er dækket af licensen til efterforskning og udnyttelse af kulbrinter |
| --- | --- |

2.

hvordan tilbudsgiveren har til hensigt at udføre de aktiviteter, der er dækket af licensen til efterforskning og udnyttelse af kulbrinter

| 3. | det afgivne buds overordnede kvalitet |
| --- | --- |

3.

det afgivne buds overordnede kvalitet

| 4. | de finansielle betingelser, som tilbudsgiver tilbyder til gengæld for licensen til efterforskning og udnyttelse af kulbrinter, og |
| --- | --- |

4.

de finansielle betingelser, som tilbudsgiver tilbyder til gengæld for licensen til efterforskning og udnyttelse af kulbrinter, og

| 5. | manglende effektivitet eller ansvarsbevidsthed, som tilbudsgiver har udvist i andre lande og i tidligere aktiviteter, der er dækket af en licens til efterforskning og udnyttelse af kulbrinter. |
| --- | --- |

5.

manglende effektivitet eller ansvarsbevidsthed, som tilbudsgiver har udvist i andre lande og i tidligere aktiviteter, der er dækket af en licens til efterforskning og udnyttelse af kulbrinter.

Et andet kriterium for udvælgelse af tilbudsgiver er honoraret for indgåelse af en aftale om efterforskning og udnyttelse af kulbrinter, hvis minimumsbeløb er fastsat i den forordning, der henvises til i artikel 51 i »Lov om efterforskning og udnyttelse af kulbrinter«.

Hvis der efter en evaluering på baggrund af kriterierne i henhold til »Lov om efterforskning og udnyttelse af kulbrinter« er to bud, der er lige kvalificerede, skal andre relevante, objektive og ikkediskriminerende kriterier tages i betragtning i forbindelse med den endelige beslutning.

3.   MÅDER, HVORPÅ DER KAN AFGIVES BUD:

Bud kan afgives i overensstemmelse med udbudsmaterialet, som offentliggøres på agenturet for kulbrinters officielle websted — www.azu.hr og fremsendes til agenturet for kulbrinter i overensstemmelse med »Lov om udforskning og udnyttelse af kulbrinter« og udbudsmaterialet.

Alle øvrige relevante oplysninger og meddelelser findes på agenturet for kulbrinters websted — www.azu.hr

---

| 10.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 165/13 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 165/13

---

Meddelelse om områder i Østrig, som står til rådighed med henblik på prospektering, efterforskning og produktion af kulbrinter

(2023/C 165/06)

Under henvisning til artikel 3, stk. 3, i direktiv 94/22/EF (1) meddeler den østrigske forbundsfinansminister herved, at hele det område, der udgøres af Republikken Østrigs territorium, i henhold til Mineralrohstoffgesetz (BGBl. I Nr. 38/1999), senest ændret ved Bundesgesetz BGBl. I Nr. 60/2022, er tilgængeligt permanent i overensstemmelse med artikel 3, stk. 3, medmindre der foreligger tidligere »Bergwerksberechtigungen« (afståelser af nytteret på minedriftsområdet), som omfatter prospekterings-, udvindings- og oplagringskontrakter vedrørende kulbrinter. Relevante udførlige oplysninger kan indhentes hos forbundsfinansministeriet, sektion VI — telekommunikation, post og minedrift, Denisgasse 31, 1200 Wien.

Denne meddelelse træder i stedet for Republikken Østrigs meddelelse i
  Den Europæiske Unions Tidende C 111 af 3. april 2020, s. 3.

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 94/22/EF af 30. maj 1994 om betingelser for tideling og udnyttelse af tilladelser til prospektering, efterforskning og produktion af kulbrinter EFT L 164 af 30.6.1994, s. 3.

---

V Øvrige meddelelser

ANDET

Europa-Kommissionen

| 10.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 165/14 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 165/14

---

Offentliggørelse af en godkendt standardændring af en varespecifikation for en beskyttet oprindelsesbetegnelse eller en beskyttet geografisk betegnelse i sektoren for landbrugsprodukter og fødevarer som omhandlet i artikel 6b, stk. 2 og 3, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 664/2014

(2023/C 165/07)

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 6b, stk. 5, i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 664/2014 (1).

Meddelelse om godkendelse af en standardændring af varespecifikationen for en beskyttet oprindelsesbetegnelse eller en beskyttet geografisk betegnelse med oprindelse i en medlemsstat

(Forordning (EU) nr. 1151/2012)

»Χαλλούμι / Halloumi / Hellim«

EU-nr.: PDO-CY-01243-AM03 - 14.3.2023

BOB (X) BGB ( )

1.   Produktets betegnelse

»Χαλλούμι / Halloumi / Hellim«

2.   Medlemsstat, som det geografiske område tilhører

Cypern

3.   Myndighed i medlemsstaten, der meddeler standardændringen

Landbrugsministeriet — Ministeriet for Landbrug, Udvikling af Landdistrikter og Miljø

4.   Beskrivelse af den eller de godkendte ændringer

1.   Medtagelse af ufoldet (enkeltlaget) Halloumi i varespecifikationen

Produktet kan have følgende forskellige former: foldet eller ufoldet eller med form som et rektangel eller en halvcirkel.

Ændringen berører enhedsdokumentet.

2.   Mulighed for at anvende rå mælk til fremstillingen af Halloumi

Pasteurisering af den mælk, der anvendes til at fremstille Halloumi, bliver frivillig.

Ændringen berører enhedsdokumentet.

3.   Produktionsstadiet med en genopvarmning til højst 40 °C af ostemasse, der er skåret umiddelbart efter koagulering af mælken, bliver frivilligt

Med denne ændring bliver produktionsstadiet med en genopvarmning til højst 40 °C af ostemasse, der er skåret umiddelbart efter koagulering af mælken, frivilligt.

Ændringen berører ikke enhedsdokumentet.

4.   Mulighed for også at tilsætte mynte i andre stadier af Halloumi-produktionsprocessen

Det bliver muligt at tilsætte mynte på foldningsstadiet, men også inden produktets emballering.

Ændringen berører ikke enhedsdokumentet.

5.   Tørsaltning på ostefremstillingsbordet bliver frivilligt, og muligheden for udelukkende at salte med saltet valle, inden produktet emballeres, bliver indført

Det stadie, der omfatter tørsaltning af Halloumi på ostefremstillingsbordet, bliver frivilligt, og muligheden for udelukkende at salte produktet med saltet valle, inden det emballeres, bliver indført.

Ændringen berører ikke enhedsdokumentet.

6.   Mulighed for, at produktet ligger i saltet valle inden emballeringen i mindst 8 timer og højst 3 dage

Inden produktet emballeres, kan det ligge i saltet valle i under 1 dag (men mindst 8 timer) og højst 3 dage.

Ændringen berører ikke enhedsdokumentet.

7.   Indførelse af muligheden for, at det emballerede produkt opvarmes til en kernetemperatur på over 72 °C i højst 3 minutter

Muligheden for, at produktet kan varmebehandles efter emballeringen, så dets kernetemperatur kommer over 72 °C i højst 3 minutter, medtages i produktionsprocessen.

Ændringen berører enhedsdokumentet.

ENHEDSDOKUMENT

»Χαλλούμι / Halloumi / Hellim«

EU-nr.: PDO-CY-01243-AM03 — 14.3.2023

BOB (X) BGB ( )

1.   Betegnelse(r) [på BOB eller BGB]

»Χαλλούμι / Halloumi / Hellim«

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Cypern

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype [jf. bilag XI]

Kategori 1.3. Oste

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

I hele teksten anvendes betegnelsen »Halloumi«, der repræsenterer de ovenfor anførte betegnelser, dvs. »Χαλλούμι / Halloumi / Hellim«. Der findes to typer Halloumi — en fersk og en modnet. Fersk Halloumi fremstilles af ostemasse, dvs. mælk, der er koaguleret vha. osteløbe. Osten opvarmes og formes i sin karakteristiske form. Den er halvfast og elastisk, foldet eller ufoldet (med form som et rektangel eller en halvcirkel) og hvid til lys gul i farven. Den har en tæt konsistens samt en karakteristisk duft og smag og er let at skære. Den dufter stærkt af mælk/valle, har en skarp, salt smag og en duft af mynte og hø. Ostens maksimale vandindhold er 52 %, fedtindholdet er minimum 43 % (i tørvægt), og saltindholdet er maksimalt 3 %. Modnet Halloumi fremstilles af ostemasse, dvs. mælk, der er koaguleret vha. osteløbe. Osten opvarmes og formes i sin karakteristiske form, hvorefter den modnes i saltet valle i mindst 40 døgn. Den er halvfast til fast, mindre elastisk, foldet eller ufoldet (med form som et rektangel eller en halvcirkel) og hvid til gullig i farven. Den har en tæt konsistens samt en karakteristisk duft og smag og er let at skære. Osten dufter stærkt af mælk/valle, har en skarp, salt smag og en duft af mynte og hø. Den er let bitter og meget salt. Det maksimale vandindhold er 37 %, fedtindholdet er minimum 40 % (i tørvægt), saltindholdet er maksimalt 6 % og syreindholdet er 1,2 % (udtrykt som mælkesyre i tørvægt).

Halloumioste vejer 150-1 200 g.

3.3.   Foder (kun for animalske produkter) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Medmindre andet er fastsat i forordning (EU) nr. 664/2014, gælder der følgende regler for den mælk, der anvendes til at fremstille Halloumi:

Fåre- og gedemælken kommer fra lokale og andre racer, herunder krydsninger heraf, som går på græs hele året, forudsat at vejrforholdene tillader det. Al grovfoder i fårenes og gedernes foderration er fremstillet lokalt (grøntfoder, hø, ensilage, halm og vilde planter). Som fodertilskud anvendes korn, herunder byg og majs, proteinfoder såsom afskallet, delvist afslebet sojaskrå, produkter og biprodukter af forskellige råmaterialer såsom hvedeklid, uorganiske stoffer, vitaminer og mikronæringsstoffer.

Komælken kommer fra køer, der lever i stalde og fodres med grøntfoder, hø, ensilage og halm, der hovedsaglig produceres lokalt af oprindeligt hjemmehørende grøntfoderplanter, samt fodertilskud. Køernes foderration består af lokalt fremstillet grøntfoder (grøntfoderplanter, hø, ensilage og halm). Den resterende del af foderrationen kommer fra fodertilskud, der hovedsagelig består af byg, majs, soja og klid og andre former for proteinfoder såsom afskallet, delvist afslebet sojaskrå, produkter og biprodukter af forskellige råmaterialer såsom hvedeklid, uorganiske stoffer, vitaminer og mikronæringsstoffer.

Mælk (frisk fåre- eller gedemælk eller en blanding heraf med eller uden tilsat komælk), osteløbe (dog ikke fra svin), friske eller tørrede cypriotiske mynteblade (Mentha viridis) og salt. Mængden af fåre- eller gedemælk eller en blanding heraf skal altid være større end mængden af komælk. Når der tilsættes komælk til fåre- eller gedemælken eller blandingen heraf, må mængden af komælk med andre ord ikke overstige mængden af fåre- eller gedemælk eller blandingen heraf. Den mælk, der anvendes til Halloumi, er cypriotisk sødmælk. Mælken kan være rå eller pasteuriseret eller varmet op til mindst 65 °C. Mælken må ikke være kondenseret eller indeholde følgende: mælkepulver, kondenseret mælk, kaseinater, farvestoffer, konserveringsmidler eller andre tilsætningsstoffer. Den må heller ikke indeholde antibiotika, pesticider eller andre skadelige stoffer.

Fåre- og gedemælken kommer fra lokale og andre racer, herunder krydsninger heraf, der opdrættes i det afgrænsede geografiske område.

Komælken kommer fra køer, som gradvist er indført til Cypern, og som opdrættes i det afgrænsede geografiske område.

3.4.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Den fåre-, gede- og komælk, der anvendes til fremstillingen af Halloumiost, produceres inden for det afgrænsede geografiske område. Selve Halloumiosten produceres og emballeres ligeledes i det afgrænsede geografiske område.

3.5.   Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

Emballering og, hvis relevant, varmebehandling af Halloumiost skal finde sted i det afgrænsede geografiske område af følgende årsager: a) For at undgå yderligere modning skal osten emballeres umiddelbart efter, at den er blevet produceret. b) Halloumi-produktionsprocessen må ikke afbrydes, dvs. at produktion, emballering og eventuel varmebehandling skal følge hinanden (kontinuerlig produktion). c) For at sikre sporbarhed skal produktet emballeres og mærkes af producenten. d) For at forhindre, at ost, som er produceret uden for cypriotisk territorium, markedsføres som en Halloumi med beskyttet oprindelsesbetegnelse. Kun således kan produktets kvalitet og oprindelse garanteres, og den nødvendige kontrol udføres.

3.6.   Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Med hensyn til sammensætningen af den mælk, som anvendes til fremstilling af »Halloumi«, når der anvendes en blanding af mælk, skal de forskellige typer af mælk fremgå af etiketten, i aftagende rækkefølge i procent.

4.   Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

De administrative grænser for distrikterne Nicosia, Limassol, Larnaca, Famagusta, Paphos og Kyrenia.

5.   Tilknytning til det geografiske område

5.1.   Det geografiske områdes egenart

Naturlige faktorer: Cypern har middelhavsklima kendetegnet ved varme, tørre somre og milde, våde vintre. Øens terræn spiller ligeledes en meget vigtig rolle: I bjergene falder der en relativt stor mængde regnvand, som påvirker de lavtliggende områders hydrologi og miljø, ligesom talrige vandløb får tilført vand fra kilder flere måneder efter regnens ophør. I forhold til sin størrelse har Cypern en af de rigeste floraer i middelhavsområdet, takket være øens geologiske struktur, klima, geografiske beliggenhed, det omkringliggende hav og jordbundsforholdene (Tsintidis et al., 2002). Der findes 1 908 forskellige plantearter, hvoraf 140 er endemiske, dvs. at de kun findes på Cypern (Cyperns skovstyrelse, 2004). Endelig omfatter de lokale malkeracer fedthalefåret, som er godt tilpasset områdets tørre klima og høje temperaturer, samt de lokale Machaira- og Pissourigeder. Chiosfåret og Damaskusgeden (indført i henholdsvis 1950'erne og 1930'erne) er ligeledes lokale racer, da deres morfologi og produktionsegenskaber adskiller sig fra den oprindelige bestand som følge af et mangeårigt nationalt avlsprogram.

Menneskelige faktorer: Historiske kilder viser, at fremstilling af Halloumi har været kendt på Cypern siden oldtiden. Halloumi omtales som »calumi« i et kodeks bestående af fem manuskripter om Cyperns historie, der opbevares i Correr-museets bibliotek i Venedig. Omtalen er dateret 1554 og er dermed den ældste nedfældede kilde om Halloumi, som er fundet til dato. Der findes også senere skriftlige omtaler af Halloumi, af blandt andre Archimandrite Kyprianos i 1788.

Halloumis betydning for lokalbefolkningen ses tydeligt i kunsten (poesi, litteratur) og dens placering på diverse landbrugsudstillinger (Lyssi, 1939). Hvilke produkter, der kan deltage i konkurrencen, fremgår af listen over kategorier og pengepræmier samt adgangsbetingelserne for at deltage i landbrugsudstillingen i Lyssi, som blev udgivet på både græsk og tyrkisk. Den tyrkiske betegnelse for »Halloumi« er »Hellim«. Tyrkisk-cypriotiske Halloumi-producenter anvender begge betegnelser for det traditionelle produkt eller blot »Hellim«. Der er omfattende dokumentation for, at de to betegnelser »Halloumi« og »Hellim« henviser til det samme traditionelle cypriotiske produkt, som begge betegnelser bruges om (hvilket fremgår af Halkin Sesi-avisen fra 1959 og 1962 og af eksportemballage, hvorpå begge betegnelser optræder).

Den tætte forbindelse mellem produktet og øens indbyggere afspejles også i den kendsgerning, at »Halloumas«, »Hallouma«, »Halloumakis« og »Halloumis« er almindelige cypriotiske efternavne.

Halloumi har fra gammel tid været en vigtig del af den cypriotiske kost (Bevan, 1919, Pitcairn, 1934, Zigouris, 1952) og har dækket de cypriotiske familiers behov året rundt. Halloumi blev betragtet som »den berømte cypriotiske ost, fremstillet på speciel vis« og var en af de almindeligste former for tilbehør til brød i enhver cypriotisk husholdning og vigtig for enhver landbofamilie (Xioutas, 2001). Ud over at blive fortæret lokalt er Halloumi fra gammel tid blevet eksporteret til adskillige lande (Archimandrite Kyprianos, 1788), herunder Egypten, Syrien, Grækenland, Tyrkiet, Palæstina, Frankrig, Sudan, Det Forenede Kongerige, Amerika, Australien og Kina (Dawe, 1928).

Fremstillingsmetoden er unik, særlig de stadier, hvor produktet opvarmes til en høj temperatur i et bestemt tidsrum, samt foldningen af osten og tilsætningen af cypriotisk mynte. Opvarmningen af ostemassen er meget vigtig, da det ifølge en relevant undersøgelse forbedrer produktets organoleptiske egenskaber. Opvarmning til høje temperaturer fremkalder et højt niveau af visse grundlæggende kemiske forbindelser, som er med til at bestemme Halloumiostens smag. Der er bl.a. a tale om laktoner, såsom delta-dodecalacton (kendetegnet ved en frugtagtig smag) og delta-decalacton (kendetegnet ved en flødesmag), mens andre er methylethylketoner, som har en mælkelignende smag (P. Papademas, 2000).

Den typiske foldning af ostemassen, som er en del af den traditionelle fremstillingsmetode, adskiller Halloumi fra alle andre oste. Man begyndte at folde ostene, fordi det oprindelig gjorde det lettere at klemme dem ned i de beholdere, som de blev opbevaret i i vallen. Myntebladene placeres desuden mellem ostemassens lag (i løbet af foldningen), således at de bliver liggende og giver det endelige produkt dets karakteristiske aroma. Brugen af mynte (Mentha viridis) under foldningen giver det endelige produkt dets karakteristiske aroma takket være tilstedeværelsen af terpener af typen pulegon (»mynteterpen«) og carvon (Papademas og Robinson, 1998). Det er de lokale producenter, som besidder viden om denne traditionelle fremstillingsmetode.

5.2.   Produktets egenart

Produktets specielle karakteristika omfatter:

| a) | den egenskab, at den ikke smuldrer eller smelter ved høje temperaturer (den kan ikke blot spises, som den er, men også steges, grilles m.m.) |
| --- | --- |

a)

den egenskab, at den ikke smuldrer eller smelter ved høje temperaturer (den kan ikke blot spises, som den er, men også steges, grilles m.m.)

| b) | særlige organoleptiske egenskaber, som skyldes varmebehandlingen af ostemassen i vallen ved en temperatur på over 90 °C i mindst 30 minutter, hvilket er en unik del af fremstillingsprocessen |
| --- | --- |

b)

særlige organoleptiske egenskaber, som skyldes varmebehandlingen af ostemassen i vallen ved en temperatur på over 90 °C i mindst 30 minutter, hvilket er en unik del af fremstillingsprocessen

| c) | foldningen, som giver produktet sin specielle form |
| --- | --- |

c)

foldningen, som giver produktet sin specielle form

| d) | ostens organoleptiske egenskaber (en karakteristisk smag og duft — den dufter stærkt af mælk/valle og har en skarp, salt smag og duft af mynte), som hovedsagelig skyldes fåre- og gedemælken, der påvirkes af dyrenes foder, mynten, som tilsættes under fremstillingsprocessen, og de flygtige forbindelser, der opstår under varmebehandlingen af ostemassen i vallen, og |
| --- | --- |

d)

ostens organoleptiske egenskaber (en karakteristisk smag og duft — den dufter stærkt af mælk/valle og har en skarp, salt smag og duft af mynte), som hovedsagelig skyldes fåre- og gedemælken, der påvirkes af dyrenes foder, mynten, som tilsættes under fremstillingsprocessen, og de flygtige forbindelser, der opstår under varmebehandlingen af ostemassen i vallen, og

| e) | dens traditionelle karakter, som skyldes den kendsgerning, at osten er blevet fremstillet på Cypern siden oldtiden efter traditionelle metoder, som er blevet nedarvet gennem generationer, og den viden om processen, som de lokale producenter besidder i dag. |
| --- | --- |

e)

dens traditionelle karakter, som skyldes den kendsgerning, at osten er blevet fremstillet på Cypern siden oldtiden efter traditionelle metoder, som er blevet nedarvet gennem generationer, og den viden om processen, som de lokale producenter besidder i dag.

5.3.   Sammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller egenskaber (for BOB) eller produktets bestemte egenskaber, omdømme eller andre kendetegn (for BGB)

Sammenhængen mellem Halloumi og det geografiske område skyldes øens middelhavsklima. Den lokale vegetation, som malkekvæget indtager, omfatter både frisk og halvtørt græs samt tørret foder, hvilket følger de karakteristiske faser i det lokale mikroklima. Nogle af disse planter er endemiske. Den cypriotiske vegetation, som dyrene fortærer i frisk eller tørret tilstand, har en afgørende effekt på mælkens kvalitet og følgelig på ostens specielle karakteristika (Papademas, 2000). Tilstedeværelsen af bakterien Lactobacillus cypricasei (mælkesyrebakterie i cypriotisk ost), som kun er blevet konstateret i cypriotisk Halloumi, er et bevis på sammenhængen mellem øens mikroflora og selve produktet (Lawson et al., 2001). Tilsætning af cypriotisk mynte fremmer ydermere produktets karakteristiske smag. Andre faktorer, som har indflydelse på produktets organoleptiske egenskaber, specielt dets duft og smag, er den mælk, der bruges, idet fåre- og gedemælk indeholder fedtsyrer med lav molekylevægt, samt de flygtige forbindelser, der opstår under fremstillingsprocessen.

Med hensyn til sammenhængen mellem menneskelige faktorer og produktet, bliver Halloumi betragtet som et traditionelt, cypriotisk produkt, da osten som beskrevet i punkt 5.1 har spillet en vigtig rolle for indbyggernes liv og kost siden oldtiden, både for græsk-cyprioter og tyrkisk-cyprioter, og fordi viden om fremstillingsprocessen er blevet nedarvet gennem generationer. Takket være de traditionelle produktionsmetoder, som er blevet videreført frem til i dag, har osten fået både sin karakteristiske foldede form og den særlige egenskab, at den ikke smelter ved høje temperaturer.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

http://www.moa.gov.cy/moa/da/da.nsf/All/82B33F7D83ABF5A8C225879C00346BA5?OpenDocument

---

(1)  EUT L 179 af 19.6.2014, s. 17.

---

Berigtigelser

| 10.5.2023 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 165/19 |
| --- | --- | --- | --- |

10.5.2023

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 165/19

---

Berigtigelse til anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.11055 — EQUITIX / CUBE / RIVER RIDGE) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(
  Den Europæiske Unions Tidende C 133 af 17. april 2023
  )

(2023/C 165/08)

Side 7, punkt 1, første linje:

I stedet for:

»Den 4. april 2013«

læses:

»Den 4. april 2023«.

---