# Euroopan unionin C 177/17.

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 177 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 66. vuosikerta17. toukokuu 2023 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 177

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

66. vuosikerta17. toukokuu 2023

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | |
| | EUROOPAN PARLAMENTTI
  ISTUNTOKAUSI 2022–2023Istunnot 12.–15. joulukuuta 2022HYVÄKSYTYT TEKSTIT | 1 |

Sisältö

Sivu

EUROOPAN PARLAMENTTI
  ISTUNTOKAUSI 2022–2023Istunnot 12.–15. joulukuuta 2022HYVÄKSYTYT TEKSTIT

EUROOPAN PARLAMENTTI

1

---

| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| --- | --- |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Euroopan parlamentti |
| | Tiistai 13. joulukuuta 2022 |
| 2023/C 177/01 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. joulukuuta 2022 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa A5547-127 (ACS-GMØØ6-4) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D084951/01 – 2022/2930(RSP)) | 2 |
| 2023/C 177/02 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. joulukuuta 2022 ehdotuksesta komission täytäntöönpanoasetukseksi unionin luvan myöntämisestä biosidivalmisteperheelle CMIT/MIT SOLVENT BASED Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 mukaisesti (D084293/01–2022/2929(RSP)) | 9 |
| 2023/C 177/03 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. joulukuuta 2022 aiheesta Tavoitteena yhdenvertaiset oikeudet vammaisille henkilöille (2022/2026(INI)) | 13 |
| 2023/C 177/04 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. joulukuuta 2022 EU:n pitkän aikavälin maaseutuvisiosta – Vahvat, verkottuneet, selviytymiskykyiset ja vauraat maaseutualueet vuoteen 2040 mennessä (2021/2254(INI)) | 35 |
| 2023/C 177/05 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. joulukuuta 2022 toimintasuunnitelmasta rautateiden pitkän matkan ja rajatylittävän matkustajaliikenteen edistämiseksi (2022/2022(INI)) | 48 |
| 2023/C 177/06 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. joulukuuta 2022 digitaalisesta kahtiajaosta: digitalisaation aiheuttamat sosiaaliset erot (2022/2810(RSP)) | 57 |
| | Keskiviikko 14. joulukuuta 2022 |
| 2023/C 177/07 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. joulukuuta 2022 EU:n ja Georgian assosiaatiosopimuksen täytäntöönpanosta (2021/2236(INI)) | 63 |
| 2023/C 177/08 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. joulukuuta 2022 mahdollisuuksista toteuttaa Israelin ja Palestiinan kahden valtion ratkaisu (2022/2949(RSP)) | 73 |
| 2023/C 177/09 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. joulukuuta 2022 Euroopan uuden kulttuuriohjelman ja kansainvälisiä kulttuurisuhteita koskevan EU:n strategian täytäntöönpanosta (2022/2047(INI)) | 78 |
| | Torstai 15. joulukuuta 2022 |
| 2023/C 177/10 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. joulukuuta 2022 Kiinan hallituksen tukahduttamista rauhanomaisista mielenosoituksista Kiinan kansantasavallassa (2022/2992(RSP)) | 95 |
| 2023/C 177/11 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. joulukuuta 2022 Tšadin sotilasjuntan tukahduttamista rauhanomaisista mielenosoituksista (2022/2993(RSP)) | 101 |
| 2023/C 177/12 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. joulukuuta 2022 ihmisoikeuspuolustaja Abdulhadi Al-Khawajan tapauksesta Bahrainissa (2022/2994(RSP)) | 105 |
| 2023/C 177/13 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. joulukuuta 2022 Qatariin liittyvistä korruptioepäilyistä ja Euroopan unionin toimielinten laajemmasta avoimuuden ja vastuuvelvollisuuden tarpeesta (2022/3012(RSP)) | 109 |
| 2023/C 177/14 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. joulukuuta 2022 aiheesta 90 vuotta holodomorista: nälkiinnyttämällä toteutetun joukkomurhan tunnustaminen kansanmurhaksi (2022/3001(RSP)) | 112 |
| 2023/C 177/15 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. joulukuuta 2022 monivuotisen rahoituskehyksen 2021–2027 vahvistamisesta: uusiin haasteisiin soveltuva sopeutumiskykyinen EU:n talousarvio (2022/2046(INI)) | 115 |
| 2023/C 177/16 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. joulukuuta 2022 vetoomusvaliokunnan vuonna 2021 käsittelemistä asioista (2022/2024(INI)) | 129 |

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

Tiistai 13. joulukuuta 2022

2023/C 177/01

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. joulukuuta 2022 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa A5547-127 (ACS-GMØØ6-4) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D084951/01 – 2022/2930(RSP))

2

2023/C 177/02

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. joulukuuta 2022 ehdotuksesta komission täytäntöönpanoasetukseksi unionin luvan myöntämisestä biosidivalmisteperheelle CMIT/MIT SOLVENT BASED Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 mukaisesti (D084293/01–2022/2929(RSP))

9

2023/C 177/03

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. joulukuuta 2022 aiheesta Tavoitteena yhdenvertaiset oikeudet vammaisille henkilöille (2022/2026(INI))

13

2023/C 177/04

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. joulukuuta 2022 EU:n pitkän aikavälin maaseutuvisiosta – Vahvat, verkottuneet, selviytymiskykyiset ja vauraat maaseutualueet vuoteen 2040 mennessä (2021/2254(INI))

35

2023/C 177/05

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. joulukuuta 2022 toimintasuunnitelmasta rautateiden pitkän matkan ja rajatylittävän matkustajaliikenteen edistämiseksi (2022/2022(INI))

48

2023/C 177/06

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. joulukuuta 2022 digitaalisesta kahtiajaosta: digitalisaation aiheuttamat sosiaaliset erot (2022/2810(RSP))

57

Keskiviikko 14. joulukuuta 2022

2023/C 177/07

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. joulukuuta 2022 EU:n ja Georgian assosiaatiosopimuksen täytäntöönpanosta (2021/2236(INI))

63

2023/C 177/08

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. joulukuuta 2022 mahdollisuuksista toteuttaa Israelin ja Palestiinan kahden valtion ratkaisu (2022/2949(RSP))

73

2023/C 177/09

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. joulukuuta 2022 Euroopan uuden kulttuuriohjelman ja kansainvälisiä kulttuurisuhteita koskevan EU:n strategian täytäntöönpanosta (2022/2047(INI))

78

Torstai 15. joulukuuta 2022

2023/C 177/10

Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. joulukuuta 2022 Kiinan hallituksen tukahduttamista rauhanomaisista mielenosoituksista Kiinan kansantasavallassa (2022/2992(RSP))

95

2023/C 177/11

Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. joulukuuta 2022 Tšadin sotilasjuntan tukahduttamista rauhanomaisista mielenosoituksista (2022/2993(RSP))

101

2023/C 177/12

Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. joulukuuta 2022 ihmisoikeuspuolustaja Abdulhadi Al-Khawajan tapauksesta Bahrainissa (2022/2994(RSP))

105

2023/C 177/13

Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. joulukuuta 2022 Qatariin liittyvistä korruptioepäilyistä ja Euroopan unionin toimielinten laajemmasta avoimuuden ja vastuuvelvollisuuden tarpeesta (2022/3012(RSP))

109

2023/C 177/14

Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. joulukuuta 2022 aiheesta 90 vuotta holodomorista: nälkiinnyttämällä toteutetun joukkomurhan tunnustaminen kansanmurhaksi (2022/3001(RSP))

112

2023/C 177/15

Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. joulukuuta 2022 monivuotisen rahoituskehyksen 2021–2027 vahvistamisesta: uusiin haasteisiin soveltuva sopeutumiskykyinen EU:n talousarvio (2022/2046(INI))

115

2023/C 177/16

Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. joulukuuta 2022 vetoomusvaliokunnan vuonna 2021 käsittelemistä asioista (2022/2024(INI))

129

---

| | III   Valmistelevat säädökset |
| --- | --- |
| | Euroopan parlamentti |
| | Tiistai 13. joulukuuta 2022 |
| 2023/C 177/17 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 13. joulukuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse päästöhyvitysmäärän ilmoittamisesta unioniin sijoittautuneille ilma-alusten käyttäjille maailmanlaajuisen markkinaperusteisen toimenpiteen osalta (COM(2021)0567 – C9-0323/2021 – 2021/0204(COD)) | 139 |
| 2023/C 177/18 | P9_TA(2022)0429Liikenne: neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1108/70 ja komission asetuksen (EY) N:o 851/2006 kumoaminenEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 13. joulukuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rautatie-, maantie- ja sisävesiliikenteen infrastruktuurikuluja koskevasta kirjanpitojärjestelmästä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1108/70 ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1108/70 liitteessä I olevien kirjanpitokaavojen eri kohtiin sisältyvistä eristä annetun komission asetuksen (EY) N:o 851/2006 kumoamisesta (COM(2022)0381 – C9-0294/2022 – 2022/0232(COD))P9_TC1-COD(2022)0232Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 13. joulukuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2023/... antamiseksi rautatie-, maantie- ja sisävesiliikenteen infrastruktuurikuluja koskevasta kirjanpitojärjestelmästä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1108/70 kumoamisesta ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1108/70 liitteessä I olevien kirjanpitokaavojen eri kohtiin sisältyvistä eristä annetun komission asetuksen (EY) N:o 851/2006 kumoamisesta | 140 |
| 2023/C 177/19 | P9_TA(2022)0430Siviili-ilmailu: neuvoston direktiivin 89/629/ETY kumoaminenEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 13. joulukuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi neuvoston direktiivin 89/629/ETY kumoamisesta (COM(2022)0465 – C9-0310/2022 – 2022/0282(COD))P9_TC1-COD(2022)0282Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 13. joulukuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2023/... antamiseksi neuvoston direktiivin 89/629/ETY kumoamisesta | 141 |
| 2023/C 177/20 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 13. joulukuuta 2022 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 389/2012 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse valmisteveron alaisia tavaroita jäsenvaltioiden välillä kaupallisessa tarkoituksessa siirtävistä talouden toimijoista sähköisissä rekistereissä säilytettävien tietojen vaihdosta (COM(2022)0539 – C9-0367/2022 – 2022/0331(CNS)) | 142 |
| 2023/C 177/21 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 13. joulukuuta 2022 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 93, 107 ja 108 artiklan soveltamisesta tiettyihin valtiontuen muotoihin rautatie-, sisävesi- ja multimodaalisen liikenteen alalla (COM(2022)0327 – C9-0290/2022 – 2022/0209(NLE)) | 143 |
| | Keskiviikko 14. joulukuuta 2022 |
| 2023/C 177/22 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 14. joulukuuta 2022 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi välineen perustamisesta tuen antamiseksi Ukrainalle vuonna 2023 (makrotaloudellinen rahoitusapu plus) (15727/2022 – C9-0424/2022 – 2022/0371(COD)) | 144 |
| 2023/C 177/23 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. joulukuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotosta tuen antamiseksi Saksalle, Belgialle, Alankomaille, Itävallalle, Luxemburgille, Espanjalle ja Kreikalle näissä maissa vuonna 2021 tapahtuneiden luonnonkatastrofien johdosta (COM(2022)0665 – C9-0350/2022 – 2022/0337(BUD)) | 145 |
| 2023/C 177/24 | Euroopan parlamentin tarkistukset 14. joulukuuta 2022 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä annetun direktiivin (EU) 2018/2001, rakennusten energiatehokkuudesta annetun direktiivin 2010/31/EU ja energiatehokkuudesta annetun direktiivin 2012/27/EU muuttamisesta (COM(2022)0222 – C9-0184/2022 – 2022/0160(COD))[Tarkistus 1, jollei toisin ilmoiteta] | 148 |

III   Valmistelevat säädökset

Euroopan parlamentti

Tiistai 13. joulukuuta 2022

2023/C 177/17

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 13. joulukuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse päästöhyvitysmäärän ilmoittamisesta unioniin sijoittautuneille ilma-alusten käyttäjille maailmanlaajuisen markkinaperusteisen toimenpiteen osalta (COM(2021)0567 – C9-0323/2021 – 2021/0204(COD))

139

2023/C 177/18

P9_TA(2022)0429Liikenne: neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1108/70 ja komission asetuksen (EY) N:o 851/2006 kumoaminenEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 13. joulukuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rautatie-, maantie- ja sisävesiliikenteen infrastruktuurikuluja koskevasta kirjanpitojärjestelmästä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1108/70 ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1108/70 liitteessä I olevien kirjanpitokaavojen eri kohtiin sisältyvistä eristä annetun komission asetuksen (EY) N:o 851/2006 kumoamisesta (COM(2022)0381 – C9-0294/2022 – 2022/0232(COD))P9_TC1-COD(2022)0232Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 13. joulukuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2023/... antamiseksi rautatie-, maantie- ja sisävesiliikenteen infrastruktuurikuluja koskevasta kirjanpitojärjestelmästä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1108/70 kumoamisesta ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1108/70 liitteessä I olevien kirjanpitokaavojen eri kohtiin sisältyvistä eristä annetun komission asetuksen (EY) N:o 851/2006 kumoamisesta

140

2023/C 177/19

P9_TA(2022)0430Siviili-ilmailu: neuvoston direktiivin 89/629/ETY kumoaminenEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 13. joulukuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi neuvoston direktiivin 89/629/ETY kumoamisesta (COM(2022)0465 – C9-0310/2022 – 2022/0282(COD))P9_TC1-COD(2022)0282Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 13. joulukuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2023/... antamiseksi neuvoston direktiivin 89/629/ETY kumoamisesta

141

2023/C 177/20

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 13. joulukuuta 2022 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 389/2012 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse valmisteveron alaisia tavaroita jäsenvaltioiden välillä kaupallisessa tarkoituksessa siirtävistä talouden toimijoista sähköisissä rekistereissä säilytettävien tietojen vaihdosta (COM(2022)0539 – C9-0367/2022 – 2022/0331(CNS))

142

2023/C 177/21

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 13. joulukuuta 2022 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 93, 107 ja 108 artiklan soveltamisesta tiettyihin valtiontuen muotoihin rautatie-, sisävesi- ja multimodaalisen liikenteen alalla (COM(2022)0327 – C9-0290/2022 – 2022/0209(NLE))

143

Keskiviikko 14. joulukuuta 2022

2023/C 177/22

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 14. joulukuuta 2022 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi välineen perustamisesta tuen antamiseksi Ukrainalle vuonna 2023 (makrotaloudellinen rahoitusapu plus) (15727/2022 – C9-0424/2022 – 2022/0371(COD))

144

2023/C 177/23

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. joulukuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotosta tuen antamiseksi Saksalle, Belgialle, Alankomaille, Itävallalle, Luxemburgille, Espanjalle ja Kreikalle näissä maissa vuonna 2021 tapahtuneiden luonnonkatastrofien johdosta (COM(2022)0665 – C9-0350/2022 – 2022/0337(BUD))

145

2023/C 177/24

Euroopan parlamentin tarkistukset 14. joulukuuta 2022 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä annetun direktiivin (EU) 2018/2001, rakennusten energiatehokkuudesta annetun direktiivin 2010/31/EU ja energiatehokkuudesta annetun direktiivin 2012/27/EU muuttamisesta (COM(2022)0222 – C9-0184/2022 – 2022/0160(COD))[Tarkistus 1, jollei toisin ilmoiteta]

148

---

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

17.5.2023

| 17.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 177/1 |
| --- | --- | --- | --- |

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 177/1

---

EUROOPAN PARLAMENTTI

ISTUNTOKAUSI 2022–2023

Istunnot 12.–15. joulukuuta 2022

HYVÄKSYTYT TEKSTIT

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

Tiistai 13. joulukuuta 2022

| 17.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 177/2 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 177/2

---

P9_TA(2022)0433

Muuntogeeninen soija A5547-127 (ACS-GMØØ6-4)

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. joulukuuta 2022 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa A5547-127 (ACS-GMØØ6-4) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D084951/01 – 2022/2930(RSP))

(2023/C 177/01)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ehdotuksen komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa A5547-127 (ACS-GMØØ6-4) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D084951/01, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa A5547-127 (ACS-GMØØ6-4) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D084951/01,

| — | ottaa huomioon muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista 22. syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 3 kohdan ja 23 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista 22. syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 3 kohdan ja 23 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa pysyvässä kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomiteassa 27. lokakuuta 2022 toimitetun äänestyksen, jossa päätettiin olla antamatta lausuntoa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa pysyvässä kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomiteassa 27. lokakuuta 2022 toimitetun äänestyksen, jossa päätettiin olla antamatta lausuntoa,

| — | ottaa huomioon yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16. helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (2) 11 ja 13 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16. helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (2) 11 ja 13 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) 4. toukokuuta 2022 antaman lausunnon (3), joka julkaistiin 20. kesäkuuta 2022, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) 4. toukokuuta 2022 antaman lausunnon (3), joka julkaistiin 20. kesäkuuta 2022,

| — | ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa, joissa vastustetaan luvan myöntämistä muuntogeenisille organismeille (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa, joissa vastustetaan luvan myöntämistä muuntogeenisille organismeille (4),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 112 artiklan 2 ja 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 112 artiklan 2 ja 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen,

| A. | ottaa huomioon, että komission päätöksellä 2012/81/EU (5) sallittiin muuntogeenistä soijaa A5547-127, jäljempänä ”muuntogeeninen soija”, sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen elintarvikkeiden ja rehujen markkinoille saattaminen; ottaa huomioon, että kyseisen luvan soveltamisala kattoi myös sellaisten muuntogeenistä soijaa sisältävien tai siitä koostuvien tuotteiden markkinoille saattamisen, jotka eivät ole elintarvikkeita ja rehuja ja joita käytetään samoihin käyttötarkoituksiin kuin mitä tahansa muuta soijaa, lukuun ottamatta viljelyä; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että komission päätöksellä 2012/81/EU (5) sallittiin muuntogeenistä soijaa A5547-127, jäljempänä ”muuntogeeninen soija”, sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen elintarvikkeiden ja rehujen markkinoille saattaminen; ottaa huomioon, että kyseisen luvan soveltamisala kattoi myös sellaisten muuntogeenistä soijaa sisältävien tai siitä koostuvien tuotteiden markkinoille saattamisen, jotka eivät ole elintarvikkeita ja rehuja ja joita käytetään samoihin käyttötarkoituksiin kuin mitä tahansa muuta soijaa, lukuun ottamatta viljelyä;

| B. | ottaa huomioon, että Saksaan sijoittautunut BASF SE toimitti Yhdysvaltoihin sijoittautuneen BASF Agricultural Solutions Seed US LLC:n puolesta 10. joulukuuta 2020 komissiolle hakemuksen kyseisen luvan uusimiseksi; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Saksaan sijoittautunut BASF SE toimitti Yhdysvaltoihin sijoittautuneen BASF Agricultural Solutions Seed US LLC:n puolesta 10. joulukuuta 2020 komissiolle hakemuksen kyseisen luvan uusimiseksi;

| C. | ottaa huomioon, että EFSA antoi muuntogeenistä maissia koskevasta luvan uusimisesta 4. toukokuuta 2022 myönteisen lausunnon, joka julkaistiin 20. kesäkuuta 2022; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että EFSA antoi muuntogeenistä maissia koskevasta luvan uusimisesta 4. toukokuuta 2022 myönteisen lausunnon, joka julkaistiin 20. kesäkuuta 2022;

| D. | ottaa huomioon, että muuntogeeninen soija antaa sietokyvyn glufosinaattiammoniumia sisältäviä rikkakasvien torjunta-aineita vastaan; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että muuntogeeninen soija antaa sietokyvyn glufosinaattiammoniumia sisältäviä rikkakasvien torjunta-aineita vastaan;

Täydentävien rikkakasvien torjunta-aineiden jäämien puutteellinen arviointi

| E. | ottaa huomioon, että komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 503/2013 (6) edellytetään sen arvioimista, vaikuttavatko odotetut maatalouskäytännöt tutkittavien ominaisuuksien ilmentymiseen; ottaa huomioon, että kyseisen täytäntöönpanoasetuksen mukaan tämä on erityisen tärkeää torjunta-aineille sietokykyisten kasvien tapauksessa; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 503/2013 (6) edellytetään sen arvioimista, vaikuttavatko odotetut maatalouskäytännöt tutkittavien ominaisuuksien ilmentymiseen; ottaa huomioon, että kyseisen täytäntöönpanoasetuksen mukaan tämä on erityisen tärkeää torjunta-aineille sietokykyisten kasvien tapauksessa;

| F. | toteaa, että rikkakasvien torjunta-aineille sietokykyisten muuntogeenisten viljelykasvien on erinäisissä tutkimuksissa osoitettu johtavan täydentävien rikkakasvien torjunta-aineiden lisääntyvään käyttöön, etenkin koska ilmaantuu torjunta-aineille sietokykyisiä rikkakasveja (7); toteaa, että tästä syystä on odotettavissa, että muuntogeenisen soijan viljelyssä käytetään sekä suurempia että toistuvia glufosinaattiannoksia, minkä vuoksi sadossa voi esiintyä suurempia määriä jäämiä ja niiden hajoamistuotteita, jäljempänä ”metaboliitit”; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että rikkakasvien torjunta-aineille sietokykyisten muuntogeenisten viljelykasvien on erinäisissä tutkimuksissa osoitettu johtavan täydentävien rikkakasvien torjunta-aineiden lisääntyvään käyttöön, etenkin koska ilmaantuu torjunta-aineille sietokykyisiä rikkakasveja (7); toteaa, että tästä syystä on odotettavissa, että muuntogeenisen soijan viljelyssä käytetään sekä suurempia että toistuvia glufosinaattiannoksia, minkä vuoksi sadossa voi esiintyä suurempia määriä jäämiä ja niiden hajoamistuotteita, jäljempänä ”metaboliitit”;

| G. | ottaa huomioon, että glufosinaatti on luokiteltu lisääntymiselle vaarallisten aineiden kategoriaan 1B ja näin ollen se täyttää Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1107/2009 säädetyt poissulkemiskriteerit (8); ottaa huomioon, että glufosinaatin käyttöä unionissa koskevan hyväksynnän voimassaolo päättyi 31. heinäkuuta 2018 (9); |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että glufosinaatti on luokiteltu lisääntymiselle vaarallisten aineiden kategoriaan 1B ja näin ollen se täyttää Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1107/2009 säädetyt poissulkemiskriteerit (8); ottaa huomioon, että glufosinaatin käyttöä unionissa koskevan hyväksynnän voimassaolo päättyi 31. heinäkuuta 2018 (9);

| H. | toteaa, että muuntogeenisten kasvien torjunta-ainejäämien ja metaboliittien arvioinnin ei katsota kuuluvan muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn lautakunnan toimivaltaan eikä sitä sen vuoksi tehdä osana muuntogeenisten organismien lupamenettelyä; toteaa tämän olevan ongelmallista, sillä geneettinen muuttaminen voi itsessään vaikuttaa tapaan, jolla kyseinen muuntogeeninen kasvi hajottaa täydentäviä rikkakasvien torjunta-aineita, sekä metaboliittien koostumukseen ja siten niiden toksisuuteen; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että muuntogeenisten kasvien torjunta-ainejäämien ja metaboliittien arvioinnin ei katsota kuuluvan muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn lautakunnan toimivaltaan eikä sitä sen vuoksi tehdä osana muuntogeenisten organismien lupamenettelyä; toteaa tämän olevan ongelmallista, sillä geneettinen muuttaminen voi itsessään vaikuttaa tapaan, jolla kyseinen muuntogeeninen kasvi hajottaa täydentäviä rikkakasvien torjunta-aineita, sekä metaboliittien koostumukseen ja siten niiden toksisuuteen;

Jäsenvaltioiden huomautukset

| I. | ottaa huomioon, että jäsenvaltiot esittivät EFSAlle kolmen kuukauden kuulemisjakson aikana huomautuksia (10); ottaa huomioon, että näihin kriittisiin huomautuksiin kuuluu muun muassa se, että ympäristöriskien arvioinnin loppuun saattamiseksi tarvittavaa toksikologista arviointia ja fenotyyppistä luonnehdintaa varten ei ole tietoja, että toksikologisessa arvioinnissa on heikkouksia, jotka liittyvät esimerkiksi epäselvään rikkakasvien torjunta-aineiden käsittelyyn ja ulkomaisen geneettisen materiaalin aiheuttamaa saastumista koskevien tietojen puutteeseen, ja että muuntogeenistä soijaa koskevissa seurantaraporteissa kyseiseltä lupakaudelta on perustavanlaatuisia puutteita; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että jäsenvaltiot esittivät EFSAlle kolmen kuukauden kuulemisjakson aikana huomautuksia (10); ottaa huomioon, että näihin kriittisiin huomautuksiin kuuluu muun muassa se, että ympäristöriskien arvioinnin loppuun saattamiseksi tarvittavaa toksikologista arviointia ja fenotyyppistä luonnehdintaa varten ei ole tietoja, että toksikologisessa arvioinnissa on heikkouksia, jotka liittyvät esimerkiksi epäselvään rikkakasvien torjunta-aineiden käsittelyyn ja ulkomaisen geneettisen materiaalin aiheuttamaa saastumista koskevien tietojen puutteeseen, ja että muuntogeenistä soijaa koskevissa seurantaraporteissa kyseiseltä lupakaudelta on perustavanlaatuisia puutteita;

Unionin kansainvälisten velvoitteiden noudattaminen

| J. | ottaa huomioon, että oikeutta ruokaan käsittelevän Yhdistyneiden kansakuntien (YK) erityisraportoijan vuoden 2017 raportissa todettiin, että vaarallisilla torjunta-aineilla on katastrofaalisia vaikutuksia terveyteen erityisesti kehitysmaissa (11); toteaa, että YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden alatavoitteessa 3.9 pyrkimyksenä on vähentää vuoteen 2030 mennessä merkittävästi vaarallisista kemikaaleista ja ilman, veden ja maaperän saastumisesta sekä pilaantumisesta johtuvia kuolemia ja sairauksia (12); ottaa huomioon, että muuntogeenisen soijan tuonnin salliminen lisäisi tämän glufosinaatilla käsiteltäväksi suunnitellun viljelykasvin kysyntää ja lisäisi siten työntekijöiden ja ympäristön altistumista kolmansissa maissa; katsoo, että työntekijöiden ja ympäristön altistumisen lisääntymisen riski on erityisen huolestuttava rikkakasvien torjunta-aineille sietokykyisten muuntogeenisten viljelykasvien kohdalla, koska torjunta-aineita käytetään suurempia määriä; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että oikeutta ruokaan käsittelevän Yhdistyneiden kansakuntien (YK) erityisraportoijan vuoden 2017 raportissa todettiin, että vaarallisilla torjunta-aineilla on katastrofaalisia vaikutuksia terveyteen erityisesti kehitysmaissa (11); toteaa, että YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden alatavoitteessa 3.9 pyrkimyksenä on vähentää vuoteen 2030 mennessä merkittävästi vaarallisista kemikaaleista ja ilman, veden ja maaperän saastumisesta sekä pilaantumisesta johtuvia kuolemia ja sairauksia (12); ottaa huomioon, että muuntogeenisen soijan tuonnin salliminen lisäisi tämän glufosinaatilla käsiteltäväksi suunnitellun viljelykasvin kysyntää ja lisäisi siten työntekijöiden ja ympäristön altistumista kolmansissa maissa; katsoo, että työntekijöiden ja ympäristön altistumisen lisääntymisen riski on erityisen huolestuttava rikkakasvien torjunta-aineille sietokykyisten muuntogeenisten viljelykasvien kohdalla, koska torjunta-aineita käytetään suurempia määriä;

| K. | ottaa huomioon, että vaikka glufosinaatin käyttö ei ole ollut sallittua unionissa heinäkuun 2018 lopun jälkeen, luvut osoittavat, että vuodesta 2020 lähtien sitä on viety unionista Brasiliaan, Argentiinaan, Yhdysvaltoihin, Kanadaan ja Japaniin (13), joilla kaikilla on lupa muuntogeenisen soijan viljelyyn (14); |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että vaikka glufosinaatin käyttö ei ole ollut sallittua unionissa heinäkuun 2018 lopun jälkeen, luvut osoittavat, että vuodesta 2020 lähtien sitä on viety unionista Brasiliaan, Argentiinaan, Yhdysvaltoihin, Kanadaan ja Japaniin (13), joilla kaikilla on lupa muuntogeenisen soijan viljelyyn (14);

| L. | ottaa huomioon, että metsäkato on merkittävä syy biologisen monimuotoisuuden vähenemiseen; toteaa, että maankäytöstä ja maankäytön muutoksesta, joka johtuu pääasiassa metsäkadosta, aiheutuvat päästöt ovat fossiilisten polttoaineiden käytön jälkeen toiseksi suurin ilmastonmuutoksen aiheuttaja (15); toteaa, että YK:n kestävän kehityksen tavoitteeseen 15 sisältyy metsäkadon pysäyttäminen vuoteen 2020 mennessä (16); toteaa, että metsillä on monitoimintoinen rooli, joka tukee useimpien YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että metsäkato on merkittävä syy biologisen monimuotoisuuden vähenemiseen; toteaa, että maankäytöstä ja maankäytön muutoksesta, joka johtuu pääasiassa metsäkadosta, aiheutuvat päästöt ovat fossiilisten polttoaineiden käytön jälkeen toiseksi suurin ilmastonmuutoksen aiheuttaja (15); toteaa, että YK:n kestävän kehityksen tavoitteeseen 15 sisältyy metsäkadon pysäyttäminen vuoteen 2020 mennessä (16); toteaa, että metsillä on monitoimintoinen rooli, joka tukee useimpien YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista;

| M. | toteaa, että soijan tuotanto on keskeinen metsäkatoa aiheuttava tekijä Amazonin, Cerradon ja Gran Chacon metsissä Etelä-Amerikassa; toteaa, että 97 prosenttia Brasiliassa ja 100 prosenttia Argentiinassa viljellystä soijasta on muuntogeenistä soijaa (17); ottaa huomioon, että valtaosaa Brasiliassa ja Argentiinassa viljelyluvan saaneesta muuntogeenisestä soijasta saa myös tuoda unioniin; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että soijan tuotanto on keskeinen metsäkatoa aiheuttava tekijä Amazonin, Cerradon ja Gran Chacon metsissä Etelä-Amerikassa; toteaa, että 97 prosenttia Brasiliassa ja 100 prosenttia Argentiinassa viljellystä soijasta on muuntogeenistä soijaa (17); ottaa huomioon, että valtaosaa Brasiliassa ja Argentiinassa viljelyluvan saaneesta muuntogeenisestä soijasta saa myös tuoda unioniin;

| N. | toteaa, että koska unioni on biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen, jäljempänä ”biodiversiteettisopimus”, sopimuspuoli, sen vastuulla on varmistaa, että sen lainkäyttövallan tai valvonnan alaiset toimet eivät vahingoita ympäristöä toisen valtion alueella (18); |
| --- | --- |

N.

toteaa, että koska unioni on biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen, jäljempänä ”biodiversiteettisopimus”, sopimuspuoli, sen vastuulla on varmistaa, että sen lainkäyttövallan tai valvonnan alaiset toimet eivät vahingoita ympäristöä toisen valtion alueella (18);

| O. | ottaa huomioon, että asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 todetaan, että muuntogeeniset elintarvikkeet tai rehut eivät saa vaikuttaa haitallisesti ihmisten terveyteen, eläinten terveyteen tai ympäristöön, ja edellytetään komission ottavan päätöstään laatiessaan huomioon kaikki unionin lainsäädännön asiaankuuluvat säännökset sekä muut perustellut tekijät, jotka liittyvät tarkasteltavaan asiaan; katsoo, että näihin perusteltuihin tekijöihin olisi sisällytettävä unionin velvoitteet, jotka johtuvat YK:n kestävän kehityksen tavoitteista, Pariisin ilmastosopimuksesta ja biodiversiteettisopimuksesta; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 todetaan, että muuntogeeniset elintarvikkeet tai rehut eivät saa vaikuttaa haitallisesti ihmisten terveyteen, eläinten terveyteen tai ympäristöön, ja edellytetään komission ottavan päätöstään laatiessaan huomioon kaikki unionin lainsäädännön asiaankuuluvat säännökset sekä muut perustellut tekijät, jotka liittyvät tarkasteltavaan asiaan; katsoo, että näihin perusteltuihin tekijöihin olisi sisällytettävä unionin velvoitteet, jotka johtuvat YK:n kestävän kehityksen tavoitteista, Pariisin ilmastosopimuksesta ja biodiversiteettisopimuksesta;

Epädemokraattinen päätöksenteko

| P. | ottaa huomioon, että pysyvässä kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomiteassa 27. lokakuuta 2022 toimitetussa äänestyksessä päätettiin olla antamatta lausuntoa, mikä tarkoittaa, että jäsenvaltioiden määräenemmistö ei tukenut luvan myöntämistä; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että pysyvässä kasvi-, eläin-, elintarvike- ja rehukomiteassa 27. lokakuuta 2022 toimitetussa äänestyksessä päätettiin olla antamatta lausuntoa, mikä tarkoittaa, että jäsenvaltioiden määräenemmistö ei tukenut luvan myöntämistä;

| Q. | ottaa huomioon, että komissio myöntää olevan ongelmallista, että se tekee edelleen muuntogeenisiä organismeja koskevia lupapäätöksiä ilman, että jäsenvaltioiden määräenemmistö kannattaa niitä, ja toteaa, että tämä on näkyvä poikkeus kaikkien tuotelupien joukossa mutta siitä on tullut tavanomainen käytäntö muuntogeenisille elintarvikkeille ja rehuille myönnettäviä lupia koskevassa päätöksenteossa; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että komissio myöntää olevan ongelmallista, että se tekee edelleen muuntogeenisiä organismeja koskevia lupapäätöksiä ilman, että jäsenvaltioiden määräenemmistö kannattaa niitä, ja toteaa, että tämä on näkyvä poikkeus kaikkien tuotelupien joukossa mutta siitä on tullut tavanomainen käytäntö muuntogeenisille elintarvikkeille ja rehuille myönnettäviä lupia koskevassa päätöksenteossa;

| R. | ottaa huomioon, että parlamentti antoi kahdeksannella vaalikaudella kaikkiaan 36 päätöslauselmaa, joissa vastustettiin elintarvike- ja rehukäyttöön tarkoitettujen muuntogeenisten organismien markkinoille saattamista (33 päätöslauselmaa) ja muuntogeenisten organismien viljelyä unionissa (kolme päätöslauselmaa); ottaa huomioon, että yhdeksännellä vaalikaudella parlamentti on jo 29 otteeseen vastustanut muuntogeenisten organismien markkinoille saattamista; ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden määräenemmistö ei puoltanut luvan myöntämistä millekään näistä muuntogeenisistä organismeista; toteaa, että syitä, joiden vuoksi jäsenvaltiot eivät tue lupia, ovat muun muassa ennalta varautumisen periaatteen noudattamatta jättäminen lupamenettelyssä ja riskinarviointiin liittyvät tieteelliset huolenaiheet; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että parlamentti antoi kahdeksannella vaalikaudella kaikkiaan 36 päätöslauselmaa, joissa vastustettiin elintarvike- ja rehukäyttöön tarkoitettujen muuntogeenisten organismien markkinoille saattamista (33 päätöslauselmaa) ja muuntogeenisten organismien viljelyä unionissa (kolme päätöslauselmaa); ottaa huomioon, että yhdeksännellä vaalikaudella parlamentti on jo 29 otteeseen vastustanut muuntogeenisten organismien markkinoille saattamista; ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden määräenemmistö ei puoltanut luvan myöntämistä millekään näistä muuntogeenisistä organismeista; toteaa, että syitä, joiden vuoksi jäsenvaltiot eivät tue lupia, ovat muun muassa ennalta varautumisen periaatteen noudattamatta jättäminen lupamenettelyssä ja riskinarviointiin liittyvät tieteelliset huolenaiheet;

| S. | toteaa, että komissio jatkaa lupien myöntämistä muuntogeenisille organismeille huolimatta demokraattisuuden puutteesta, jonka se itsekin myöntää, jäsenvaltioiden tuen puuttumisesta ja parlamentin vastustuksesta; |
| --- | --- |

S.

toteaa, että komissio jatkaa lupien myöntämistä muuntogeenisille organismeille huolimatta demokraattisuuden puutteesta, jonka se itsekin myöntää, jäsenvaltioiden tuen puuttumisesta ja parlamentin vastustuksesta;

| T. | ottaa huomioon, että lainsäädäntöä ei tarvitse muuttaa, jotta komissio voi olla antamatta lupaa muuntogeenisille organismeille, kun jäsenvaltioiden määräenemmistö ei muutoksenhakukomiteassa puolla luvan antamista (19); |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että lainsäädäntöä ei tarvitse muuttaa, jotta komissio voi olla antamatta lupaa muuntogeenisille organismeille, kun jäsenvaltioiden määräenemmistö ei muutoksenhakukomiteassa puolla luvan antamista (19);

| 1. | katsoo, että ehdotus komission täytäntöönpanopäätökseksi ylittää asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 säädetyn täytäntöönpanovallan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | katsoo, että ehdotus komission täytäntöönpanopäätökseksi ei ole unionin oikeuden mukainen, sillä se ei ole sopusoinnussa asetuksen (EY) N:o 1829/2003 tavoitteen kanssa; toteaa, että kyseisen asetuksen tavoitteena on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 178/2002 (20) säädettyjen yleisten periaatteiden mukaisesti luoda perusta ihmisten elämän ja terveyden, eläinten terveyden ja hyvinvoinnin sekä ympäristön ja kuluttajien etujen korkeatasoisen suojelun varmistamiselle muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen suhteen sekä varmistaa samalla sisämarkkinoiden tehokas toiminta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pyytää komissiota peruuttamaan ehdotuksen täytäntöönpanopäätökseksi ja toimittamaan komitealle uuden ehdotuksen; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa jälleen kerran komissiota ottamaan huomioon kansainvälisistä sopimuksista, kuten Pariisin ilmastosopimuksesta, biodiversiteettisopimuksesta ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteista, johtuvat unionin velvoitteet; kehottaa jälleen liittämään ehdotuksiin täytäntöönpanosäädöksiksi perustelut, joissa selitetään, miten niissä varmistetaan vahingon välttämisen periaatteen noudattaminen (21); |
| --- | --- |

4.

| 5. | on tyytyväinen siihen, että komissio myönsi lopulta 11. syyskuuta 2020 päivätyssä kirjeessään parlamentin jäsenille, että muuntogeenisiä organismeja koskevissa lupapäätöksissä on otettava huomioon kestävyysnäkökohdat (22); on kuitenkin erittäin pettynyt siihen, että komissio on sen jälkeen edelleen myöntänyt lupia muuntogeenisten organismien tuonnille unioniin huolimatta parlamentin jatkuvasta vastustuksesta ja siitä, että jäsenvaltioiden enemmistö äänestää päätöksiä vastaan; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pyytää komissiota olemaan myöntämättä lupaa rikkakasvien torjunta-aineille sietokykyisten muuntogeenisten viljelykasvien tuonnille, koska siihen liittyy täydentävien rikkakasvien torjunta-aineiden lisääntynyttä käyttöä ja sen vuoksi enemmän riskejä biologiselle monimuotoisuudelle, elintarvikkeiden turvallisuudelle ja työntekijöiden terveydelle; |
| --- | --- |

6.

| 7. | odottaa, että komissio täyttää kiireellisesti ja hyvissä ajoin ennen tämän vaalikauden päättymistä sitoumuksensa (23) esittää ehdotus sen varmistamiseksi, että unionissa kiellettyjä vaarallisia kemikaaleja ei tuoteta vientiä varten; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa komissiota välittömästi keskeyttämään Brasiliassa ja Argentiinassa viljellyn muuntogeenisen soijan tuonnin, tarvittaessa asetuksen (EY) N:o 178/2002 53 artiklaa soveltaen, kunnes on otettu käyttöön tehokkaita ja oikeudellisesti sitovia mekanismeja, joilla estetään metsäkatoon ja niihin liittyviin ihmisoikeusloukkauksiin yhteydessä olevien tuotteiden saattaminen unionin markkinoille; |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa, että Euroopan parlamentin 17. joulukuuta 2020 hyväksymissä ehdotusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 182/2011 muuttamisesta koskevissa tarkistuksissa (24), jotka hyväksyttiin parlamentissa neuvoston kanssa käytävien neuvottelujen pohjaksi, todetaan, että komission ei pidä myöntää lupaa muuntogeenisille organismeille, jos jäsenvaltioiden määräenemmistö ei kannata sitä; vaatii komissiota noudattamaan tätä kantaa ja kehottaa neuvostoa jatkamaan työtään ja hyväksymään kiireellisesti yleisnäkemyksen tästä asiasta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 1.

(2)  EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.

(3)  Muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn lautakunnan tieteellinen lausunto muuntogeenisen soijan A5547-127 arvioinnista luvan uusimiseksi asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (hakemus EFSA-GMO-RX-020), EFSA Journal 2022,20(6):7340, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2019.5845

(4)  Parlamentti antoi kahdeksannella vaalikaudella 36 päätöslauselmaa, joissa vastustettiin luvan myöntämistä muuntogeenisille organismeille. Lisäksi parlamentti on antanut yhdeksännellä vaalikaudella seuraavat päätöslauselmat:

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 202, 28.5.2021, s. 11). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 202, 28.5.2021, s. 11).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 202, 28.5.2021, s. 15). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 202, 28.5.2021, s. 15).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 ja muunnostapahtumista MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 ja DAS 40278-9 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 202, 28.5.2021, s. 20). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 ja muunnostapahtumista MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 ja DAS 40278-9 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 202, 28.5.2021, s. 20).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 208, 1.6.2021, s. 2). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 208, 1.6.2021, s. 2).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 89788 (MON-89788-1) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 208, 1.6.2021, s. 7). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 89788 (MON-89788-1) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 208, 1.6.2021, s. 7).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja alayhdistelmiä MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja NK603 × DAS-40278-9 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 208, 1.6.2021, s. 12). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja alayhdistelmiä MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja NK603 × DAS-40278-9 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 208, 1.6.2021, s. 12).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 ja muunnostapahtumista Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 ja GA21 kahta, kolmea, neljää tai viittä yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 208, 1.6.2021, s. 18). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 ja muunnostapahtumista Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 ja GA21 kahta, kolmea, neljää tai viittä yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 208, 1.6.2021, s. 18).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. toukokuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 323, 11.8.2021, s. 7). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. toukokuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 323, 11.8.2021, s. 7).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 89034, MIR162 ja NK603 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta ja komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2018/1111 kumoamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 415, 13.10.2021, s. 2). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 89034, MIR162 ja NK603 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta ja komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2018/1111 kumoamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 415, 13.10.2021, s. 2).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 415, 13.10.2021, s. 8). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 415, 13.10.2021, s. 8).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 ja NK603 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 415, 13.10.2021, s. 15). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 ja NK603 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 415, 13.10.2021, s. 15).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 445, 29.10.2021, s. 36). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 445, 29.10.2021, s. 36).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 89034, MIR162 ja MON 87411 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti(EUVL C 445, 29.10.2021, s. 43). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 89034, MIR162 ja MON 87411 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti(EUVL C 445, 29.10.2021, s. 43).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 445, 29.10.2021, s. 49). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 445, 29.10.2021, s. 49).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 88017 (MON-88Ø17-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 445, 29.10.2021, s. 56). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 88017 (MON-88Ø17-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 445, 29.10.2021, s. 56).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 (MON-89Ø34-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 445, 29.10.2021, s. 63). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 (MON-89Ø34-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 445, 29.10.2021, s. 63).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. maaliskuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa GHB614 × T304-40 × GHB119 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 474, 24.11.2021, s. 66). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. maaliskuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa GHB614 × T304-40 × GHB119 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 474, 24.11.2021, s. 66).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. maaliskuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MZIR098 (SYN-ØØØ98-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 474, 24.11.2021, s. 74). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. maaliskuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MZIR098 (SYN-ØØØ98-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 474, 24.11.2021, s. 74).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa DAS-81419-2 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 99, 1.3.2022, s. 45). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa DAS-81419-2 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 99, 1.3.2022, s. 45).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa DAS-81419-2 × DAS–44406–6 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 99, 1.3.2022, s. 52). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa DAS-81419-2 × DAS–44406–6 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 99, 1.3.2022, s. 52).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 ja muunnostapahtumista 1507, MIR162, MON810 ja NK603 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 99, 1.3.2022, s. 59). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 ja muunnostapahtumista 1507, MIR162, MON810 ja NK603 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 99, 1.3.2022, s. 59).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia Bt 11 (SYN-BTØ11-1) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 99, 1.3.2022, s. 66). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia Bt 11 (SYN-BTØ11-1) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 99, 1.3.2022, s. 66).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. helmikuuta 2022 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa GMB151 × BCS-GM151-6 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 342, 6.9.2022, s. 22). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. helmikuuta 2022 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa GMB151 × BCS-GM151-6 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 342, 6.9.2022, s. 22).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. helmikuuta 2022 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa GHB614 (BCS-GHØØ2-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 342, 6.9.2022, s. 29). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. helmikuuta 2022 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa GHB614 (BCS-GHØØ2-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 342, 6.9.2022, s. 29).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. maaliskuuta 2022 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa GHB811 (BCS-GH811-4) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 347, 9.9.2022, s. 48). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. maaliskuuta 2022 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa GHB811 (BCS-GH811-4) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 347, 9.9.2022, s. 48).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. maaliskuuta 2022 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä rapsia 73496 (DP-Ø73496-4) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 347, 9.9.2022, s. 55
  ). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 9. maaliskuuta 2022 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä rapsia 73496 (DP-Ø73496-4) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 347, 9.9.2022, s. 55
  ).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. huhtikuuta 2022 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87769 × MON 89788 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 434, 15.11.2022, s. 42). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. huhtikuuta 2022 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87769 × MON 89788 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL C 434, 15.11.2022, s. 42).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 23. kesäkuuta 2022 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 ja muunnostapahtumista DP4114, MON 810, MIR604 ja NK603 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0257). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 23. kesäkuuta 2022 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia DP4114 × MON 810 × MIR604 × NK603 ja muunnostapahtumista DP4114, MON 810, MIR604 ja NK603 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0257).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 23. kesäkuuta 202219. toukokuuta 2022 annetusta komission täytäntöönpanopäätöksestä (EU) 2022/797 muuntogeenistä maissia NK603 × T25 × DAS-40278-9 ja sen alayhdistelmää T25 × DAS-40278-9 sisältävien, niistä koostuvien tai niistä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0258). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 23. kesäkuuta 202219. toukokuuta 2022 annetusta komission täytäntöönpanopäätöksestä (EU) 2022/797 muuntogeenistä maissia NK603 × T25 × DAS-40278-9 ja sen alayhdistelmää T25 × DAS-40278-9 sisältävien, niistä koostuvien tai niistä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0258).

(5)  Komission täytäntöönpanopäätös 2012/81/EU, annettu 10. helmikuuta 2012, muuntogeenistä soijaa A5547-127 (ACS-GMØØ6-4) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (EUVL L 40, 14.2.2012, s. 10).

(6)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 503/2013, annettu 3. huhtikuuta 2013, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisista muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen lupahakemuksista sekä komission asetusten (EY) N:o 641/2004 ja (EY) N:o 1981/2006 muuttamisesta (EUVL L 157, 8.6.2013, s. 1).

(7)  Ks. esimerkiksi Bonny, S., ”Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact”, Environmental Management, tammikuu 2016; 57(1), s. 31–48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 ja Benbrook, C.M., ”Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years”, Environmental Sciences Europe; 28. syyskuuta 2012, Vol. 24(1), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1107/2009, annettu 21. lokakuuta 2009, kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta sekä neuvoston direktiivien 79/117/ETY ja 91/414/ETY kumoamisesta (EUVL L 309, 24.11.2009, s. 1).

(9)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/start/screen/active-substances

(10)  Jäsenvaltioiden huomautukset, saatavilla OpenEFSA-portaalin kautta: https://open.efsa.europa.eu/

(11)  https://www.ohchr.org/en/calls-for-input/report-pesticides-and-human-rights

(12)  https://indicators.report/targets/3-9/

(13)  Tietoa löytyy hakusanalla ”glufosinaatti” täältä: https://echa.europa.eu/information-on-chemicals/pic/export-notifications?p_p_id=exportnotifications_WAR_echapicportlet&p_p_lifecycle=0&p_p_state=normal&p_p_mode=view&_exportnotifications_WAR_echapicportlet_summaryDetails=summaryTab&_exportnotifications_WAR_echapicportlet_viewTab=searchTab

(14)  https://www.isaaa.org/gmapprovaldatabase/event/default.asp?EventID=166

(15)  Komission tiedonanto 23. heinäkuuta 2019 EU:n toimien tehostamisesta maailman metsien suojelemiseksi ja ennallistamiseksi, (COM(2019)0352), s. 1.

(16)  Ks. alatavoite 15.2: https://www.un.org/sustainabledevelopment/biodiversity/

(17)  International Service for the Acquisition of Agri-biotech Applications, ”Global status of Commercialised Biotech/GM crops in 2017: Biotech Crop Adoption Surges as Economic Benefits Accumulate in 22 Years”, ISAAA Brief No. 53 (2017), s. 16 ja 21, https://www.isaaa.org/resources/publications/briefs/53/download/isaaa-brief-53-2017.pdf

(18)  Biologista monimuotoisuutta koskevan yleissopimuksen 3 artikla: https://www.finlex.fi/fi/sopimukset/sopsteksti/1994/19940078#idm45237816236848

(19)  Asetuksen (EU) N:o 182/2011 (6 artiklan 3 kohta) mukaan komissio ”voi hyväksyä” luvan, jos jäsenvaltioiden määräenemmistö ei muutoksenhakukomiteassa puolla luvan antamista, eli sen ei ole pakko hyväksyä lupaa.

(20)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 178/2002, annettu 28. tammikuuta 2002, elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä (EYVL L 31, 1.2.2002, s. 1).

(21)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. tammikuuta 2020 Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (EUVL C 270, 7.7.2021, s. 2), 102 kohta.

(22)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(23)  Kuten esitetään 14. lokakuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Kestävyyttä edistävä kemikaalistrategia” liitteessä, COM(2020)0667, https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=COM%3A2020%3A667%3AFIN#document2

(24)  EUVL C 445, 29.10.2021, s. 257.

---

| 17.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 177/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 177/9

---

P9_TA(2022)0434

Biosidivalmisteperhe ”CMIT/MIT SOLVENT BASED”

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. joulukuuta 2022 ehdotuksesta komission täytäntöönpanoasetukseksi unionin luvan myöntämisestä biosidivalmisteperheelle ”CMIT/MIT SOLVENT BASED” Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 mukaisesti (D084293/01–2022/2929(RSP))

(2023/C 177/02)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ehdotuksen komission täytäntöönpanoasetukseksi unionin luvan myöntämisestä biosidivalmisteperheelle ”CMIT/MIT SOLVENT BASED” Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 mukaisesti (D084293/01, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen komission täytäntöönpanoasetukseksi unionin luvan myöntämisestä biosidivalmisteperheelle ”CMIT/MIT SOLVENT BASED” Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 mukaisesti (D084293/01,

| — | ottaa huomioon biosidivalmisteiden asettamisesta saataville markkinoilla ja niiden käytöstä 22 päivänä toukokuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 (1) ja erityisesti sen 44 artiklan 5 kohdan ensimmäisen alakohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon biosidivalmisteiden asettamisesta saataville markkinoilla ja niiden käytöstä 22 päivänä toukokuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 (1) ja erityisesti sen 44 artiklan 5 kohdan ensimmäisen alakohdan,

| — | ottaa huomioon pysyvän biosidivalmistekomitean 26. syyskuuta 2022 antaman lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon pysyvän biosidivalmistekomitean 26. syyskuuta 2022 antaman lausunnon,

| — | ottaa huomioon pysyvistä orgaanisista yhdisteistä 20. kesäkuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/1021 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon pysyvistä orgaanisista yhdisteistä 20. kesäkuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/1021 (2),

| — | ottaa huomioon yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16. helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 11 artiklan (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16. helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 11 artiklan (3),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 112 artiklan 2 ja 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 112 artiklan 2 ja 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen,

| A. | ottaa huomioon, että ehdotuksessa komission täytäntöönpanoasetukseksi säädetään, että yritykselle Nutrition & Biosciences Netherlands B.V. myönnetään lupanumerolla EU-0023657-0000 unionin lupa asetuksen (EU) N:o 528/2012 liitteessä V kuvattuun valmisteryhmään 6 kuuluvan biosidivalmisteperheen ”CMIT/MIT SOLVENT BASED” asettamiseen saataville markkinoilla ja käyttöön raakaöljyn, josta on poistettu vesi, ja öljyjalosteiden (keskiraskaat ja kevyet tislepolttoöljyt) säilyttämiseksi; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että ehdotuksessa komission täytäntöönpanoasetukseksi säädetään, että yritykselle Nutrition & Biosciences Netherlands B.V. myönnetään lupanumerolla EU-0023657-0000 unionin lupa asetuksen (EU) N:o 528/2012 liitteessä V kuvattuun valmisteryhmään 6 kuuluvan biosidivalmisteperheen ”CMIT/MIT SOLVENT BASED” asettamiseen saataville markkinoilla ja käyttöön raakaöljyn, josta on poistettu vesi, ja öljyjalosteiden (keskiraskaat ja kevyet tislepolttoöljyt) säilyttämiseksi;

| B. | ottaa huomioon, että komissio on sitoutunut saasteettomuustavoitteeseen, jonka päämääränä on myrkytön ympäristö, jotta voidaan auttaa suojelemaan kansalaisia ja ympäristöä paremmin vaarallisilta kemikaaleilta ja edistämään innovointia turvallisten ja kestävien vaihtoehtojen kehittämiseksi; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että komissio on sitoutunut saasteettomuustavoitteeseen, jonka päämääränä on myrkytön ympäristö, jotta voidaan auttaa suojelemaan kansalaisia ja ympäristöä paremmin vaarallisilta kemikaaleilta ja edistämään innovointia turvallisten ja kestävien vaihtoehtojen kehittämiseksi;

| C. | ottaa huomioon, että pysyviä orgaanisia yhdisteitä koskevan Tukholman yleissopimuksen (4), jäljempänä ”Tukholman yleissopimus”, ja pysyviä orgaanisia yhdisteitä koskevan Århusin pöytäkirjan (5) tavoitteena on suojella ihmisten terveyttä ja ympäristöä pysyviltä orgaanisilta yhdisteiltä (POP); ottaa huomioon, että asetus (EU) 2019/1021 annettiin Tukholman yleissopimuksesta ja Århusin pöytäkirjasta johtuvien unionin velvoitteiden täytäntöönpanemiseksi; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että pysyviä orgaanisia yhdisteitä koskevan Tukholman yleissopimuksen (4), jäljempänä ”Tukholman yleissopimus”, ja pysyviä orgaanisia yhdisteitä koskevan Århusin pöytäkirjan (5) tavoitteena on suojella ihmisten terveyttä ja ympäristöä pysyviltä orgaanisilta yhdisteiltä (POP); ottaa huomioon, että asetus (EU) 2019/1021 annettiin Tukholman yleissopimuksesta ja Århusin pöytäkirjasta johtuvien unionin velvoitteiden täytäntöönpanemiseksi;

| D. | ottaa huomioon, että Euroopan kemikaaliviraston (ECHA) biosidivalmistekomitean 5. maaliskuuta 2020 antamaan lausuntoon (6) sisältyi Saksan vähemmistöön jäänyt mielipide, jonka mukaan biosidivalmisteperheen ”CMIT/MIT SOLVENT BASED” käyttö säilöntäaineena polttoaineissa on ristiriidassa kyseisen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön kanssa (kymmenes liittovaltion päästövalvonta-asetus, 2 §:n 1 ja 2 momentti), koska siinä kielletään kloori- tai bromiyhdisteitä sisältävien lisäaineiden käyttö tieliikenteen moottoriajoneuvojen polttoaineissa ja klooria tai bromia sisältävien lisäaineiden markkinoille saattaminen, koska nämä yhdisteet aiheuttavat dioksiinien muodostumista polttoaineen palamisen aikana; ottaa huomioon erityisesti, että tämä biosidivalmisteperhe sisältää halogenoituja orgaanisia yhdisteitä (CMIT-MIT), jotka voivat johtaa dioksiinien muodostumiseen polttoaineen palamisen aikana; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Euroopan kemikaaliviraston (ECHA) biosidivalmistekomitean 5. maaliskuuta 2020 antamaan lausuntoon (6) sisältyi Saksan vähemmistöön jäänyt mielipide, jonka mukaan biosidivalmisteperheen ”CMIT/MIT SOLVENT BASED” käyttö säilöntäaineena polttoaineissa on ristiriidassa kyseisen jäsenvaltion kansallisen lainsäädännön kanssa (kymmenes liittovaltion päästövalvonta-asetus, 2 §:n 1 ja 2 momentti), koska siinä kielletään kloori- tai bromiyhdisteitä sisältävien lisäaineiden käyttö tieliikenteen moottoriajoneuvojen polttoaineissa ja klooria tai bromia sisältävien lisäaineiden markkinoille saattaminen, koska nämä yhdisteet aiheuttavat dioksiinien muodostumista polttoaineen palamisen aikana; ottaa huomioon erityisesti, että tämä biosidivalmisteperhe sisältää halogenoituja orgaanisia yhdisteitä (CMIT-MIT), jotka voivat johtaa dioksiinien muodostumiseen polttoaineen palamisen aikana;

| E. | ottaa huomioon, että dioksiinit ja furaanit (PCDD/PCDF) kuuluvat Tukholman yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvien pysyvien orgaanisten yhdisteiden luokkaan ja sisältyvät asetuksen (EU) 2019/1021 liitteeseen III aineina, joihin sovelletaan päästöjen vähentämistä koskevia säännöksiä; ottaa huomioon, että ihmisten altistuminen dioksiineille ja dioksiinin kaltaisille aineille on yhteydessä useisiin toksisiin vaikutuksiin, kuten karsinogeenisuus, klooriakne, lisääntymis- ja kehitysvaikutukset, neurologisen kehityksen vaikutukset ja immunotoksisuus, sekä kilpirauhashormoneihin, maksaan ja hampaiden kehitykseen kohdistuviin vaikutuksiin (7); |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että dioksiinit ja furaanit (PCDD/PCDF) kuuluvat Tukholman yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvien pysyvien orgaanisten yhdisteiden luokkaan ja sisältyvät asetuksen (EU) 2019/1021 liitteeseen III aineina, joihin sovelletaan päästöjen vähentämistä koskevia säännöksiä; ottaa huomioon, että ihmisten altistuminen dioksiineille ja dioksiinin kaltaisille aineille on yhteydessä useisiin toksisiin vaikutuksiin, kuten karsinogeenisuus, klooriakne, lisääntymis- ja kehitysvaikutukset, neurologisen kehityksen vaikutukset ja immunotoksisuus, sekä kilpirauhashormoneihin, maksaan ja hampaiden kehitykseen kohdistuviin vaikutuksiin (7);

| F. | ottaa huomioon, että unioni julkaisi tammikuussa 2019 kolmannen pysyviä orgaanisia yhdisteitä koskevan täytäntöönpanosuunnitelmansa (8); ottaa huomioon, että täytäntöönpanosuunnitelman mukaan ”C liitteessä lueteltujen tahattomien sivutuotteiden (dioksiinien, furaanien, PCB-yhdisteiden, pentaklooribentseenin, heksaklooribentseenin ja joulukuusta 2016 alkaen myös polykloorattujen naftaleenien) vapautumista on vähennettävä jatkuvasti, ja lopullisena tavoitteena on niiden täydellinen lopettaminen aina, kun se on mahdollista”; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että unioni julkaisi tammikuussa 2019 kolmannen pysyviä orgaanisia yhdisteitä koskevan täytäntöönpanosuunnitelmansa (8); ottaa huomioon, että täytäntöönpanosuunnitelman mukaan ”C liitteessä lueteltujen tahattomien sivutuotteiden (dioksiinien, furaanien, PCB-yhdisteiden, pentaklooribentseenin, heksaklooribentseenin ja joulukuusta 2016 alkaen myös polykloorattujen naftaleenien) vapautumista on vähennettävä jatkuvasti, ja lopullisena tavoitteena on niiden täydellinen lopettaminen aina, kun se on mahdollista”;

| G. | ottaa huomioon, että komissio päätti vastata dioksiinien muodostumiseen liittyviin huolenaiheisiin pyytämällä ECHA:lta asetuksen (EU) N:o 528/2012 75 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan g alakohdan mukaisesti lausunnon, jotta voidaan arvioida dioksiinien muodostumisen määrä ja kokonaisvaikutus dioksiinipäästöihin, jotka johtuvat biosidivalmisteperheen ”CMIT/MIT SOLVENT BASED” käytöstä maantie- ja vesiliikenteessä käytettävissä polttoaineissa, ja selventää niiden riskien tasoa, joita ihmisten terveydelle ja ympäristölle aiheutuu altistumisesta ympäristön välityksellä dioksiineille kyseisen biosidivalmisteperheen käytön vuoksi, jotta voidaan määrittää, ovatko riskit hyväksyttävissä rajoissa; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että komissio päätti vastata dioksiinien muodostumiseen liittyviin huolenaiheisiin pyytämällä ECHA:lta asetuksen (EU) N:o 528/2012 75 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan g alakohdan mukaisesti lausunnon, jotta voidaan arvioida dioksiinien muodostumisen määrä ja kokonaisvaikutus dioksiinipäästöihin, jotka johtuvat biosidivalmisteperheen ”CMIT/MIT SOLVENT BASED” käytöstä maantie- ja vesiliikenteessä käytettävissä polttoaineissa, ja selventää niiden riskien tasoa, joita ihmisten terveydelle ja ympäristölle aiheutuu altistumisesta ympäristön välityksellä dioksiineille kyseisen biosidivalmisteperheen käytön vuoksi, jotta voidaan määrittää, ovatko riskit hyväksyttävissä rajoissa;

| H. | ottaa huomioon, että komissio korostaa toimeksiannossa, jossa se pyytää ECHA:n lausuntoa, tarvetta selventää, onko kyseisen biosidivalmisteperheen hyväksyminen asetuksessa (EU) 2019/1021 asetettujen tavoitteiden mukaista; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että komissio korostaa toimeksiannossa, jossa se pyytää ECHA:n lausuntoa, tarvetta selventää, onko kyseisen biosidivalmisteperheen hyväksyminen asetuksessa (EU) 2019/1021 asetettujen tavoitteiden mukaista;

| I. | ottaa huomioon, että ECHA totesi 75 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan g alakohdan mukaisesta pyynnöstä 5. heinäkuuta 2021 antamassaan lausunnossa (9), että C(M)IT/MIT:n käyttöä öljyn ja polttoaineen säilöntäaineena koskevan tämänhetkisen tiedon perusteella ei ole mahdollista tehdä päätelmiä C(M)IT/MIT:n käytön polttoaineissa aiheuttamien dioksiinipäästöjen ja -altistumisen mahdollisen vaikutuksen laajuudesta tai C(M)IT/MIT:n kaltaisten kloorilisäaineiden käyttöön polttoaineissa liittyvistä riskeistä ihmisten terveydelle ja ympäristölle; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että ECHA totesi 75 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan g alakohdan mukaisesta pyynnöstä 5. heinäkuuta 2021 antamassaan lausunnossa (9), että C(M)IT/MIT:n käyttöä öljyn ja polttoaineen säilöntäaineena koskevan tämänhetkisen tiedon perusteella ei ole mahdollista tehdä päätelmiä C(M)IT/MIT:n käytön polttoaineissa aiheuttamien dioksiinipäästöjen ja -altistumisen mahdollisen vaikutuksen laajuudesta tai C(M)IT/MIT:n kaltaisten kloorilisäaineiden käyttöön polttoaineissa liittyvistä riskeistä ihmisten terveydelle ja ympäristölle;

| J. | ottaa huomioon, että komissio katsoo ECHAn päätelmästä huolimatta, että jos biosidivalmisteperheelle ”CMIT/MIT SOLVENT BASED” ei myönnetä unionin lupaa, tämä ei johtaisi dioksiinipäästöjen merkittävään vähenemiseen verrattuna siihen, että lupa myönnetään, ja että näin ollen tämä lupa olisi Tukholman yleissopimuksesta ja asetuksesta (EU) 2019/1021 johtuvien unionin velvoitteiden mukainen; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että komissio katsoo ECHAn päätelmästä huolimatta, että jos biosidivalmisteperheelle ”CMIT/MIT SOLVENT BASED” ei myönnetä unionin lupaa, tämä ei johtaisi dioksiinipäästöjen merkittävään vähenemiseen verrattuna siihen, että lupa myönnetään, ja että näin ollen tämä lupa olisi Tukholman yleissopimuksesta ja asetuksesta (EU) 2019/1021 johtuvien unionin velvoitteiden mukainen;

| K. | ottaa huomioon, että komission perustelujen mukaan Euroopan vihreän kehityksen ohjelman (10) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1119 (11) kunnianhimoisten ilmastoneutraaliuden saavuttamista vuoteen 2050 mennessä koskevien tavoitteiden seurauksena sen polttoaineen kokonaismäärän, joka voidaan mahdollisesti käsitellä tällä biosidivalmisteperheellä ja polttaa moottoreissa tai lämmitysjärjestelmissä, odotetaan vähenevän merkittävästi tulevina vuosikymmeninä, mikä puolestaan johtaisi siihen, että biosidivalmisteperheen ”CMIT/MIT SOLVENT BASED” käyttöön liittyvien dioksiinien muodostuminen vähenisi vastaavasti; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että komission perustelujen mukaan Euroopan vihreän kehityksen ohjelman (10) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1119 (11) kunnianhimoisten ilmastoneutraaliuden saavuttamista vuoteen 2050 mennessä koskevien tavoitteiden seurauksena sen polttoaineen kokonaismäärän, joka voidaan mahdollisesti käsitellä tällä biosidivalmisteperheellä ja polttaa moottoreissa tai lämmitysjärjestelmissä, odotetaan vähenevän merkittävästi tulevina vuosikymmeninä, mikä puolestaan johtaisi siihen, että biosidivalmisteperheen ”CMIT/MIT SOLVENT BASED” käyttöön liittyvien dioksiinien muodostuminen vähenisi vastaavasti;

| L. | ottaa huomioon, että ECHA toteaa 5. heinäkuuta 2021 antamassaan lausunnossa, että lähdeaineiston mukaan ei ole epäilystäkään siitä, etteivätkö klooria sisältävillä polttoaineilla toimivat moottoriajoneuvot ole dioksiini- ja furaanipäästöjen lähteitä ja että toisin kuin komissio totesi johdanto-osan K kappaleessa, muiden kuin teollisten hajakuormituslähteiden suhteellinen osuus [dioksiinin ja furaanien päästöistä], kuljetus mukaan lukien, todennäköisesti kasvaa, vaikka se on edelleen vähäinen nykyisiin pääasiallisiin lähteisiin verrattuna; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että ECHA toteaa 5. heinäkuuta 2021 antamassaan lausunnossa, että lähdeaineiston mukaan ei ole epäilystäkään siitä, etteivätkö klooria sisältävillä polttoaineilla toimivat moottoriajoneuvot ole dioksiini- ja furaanipäästöjen lähteitä ja että toisin kuin komissio totesi johdanto-osan K kappaleessa, muiden kuin teollisten hajakuormituslähteiden suhteellinen osuus [dioksiinin ja furaanien päästöistä], kuljetus mukaan lukien, todennäköisesti kasvaa, vaikka se on edelleen vähäinen nykyisiin pääasiallisiin lähteisiin verrattuna;

| M. | ottaa huomioon, että ECHA toteaa 5. heinäkuuta 2021 antamassaan lausunnossa myös, että vaikka liikenteen päästöt ovat vähäisiä verrattuna nykyisiin merkittäviin päästölähteisiin, on huomattava, että niiden suhteellinen merkitys ihmisten suhteelliselle altistumiselle voi olla suurempi, koska ne jakautuvat paikallisesti tiheästi asutuille kaupunkialueille lähelle väestöä ja asuinympäristöä ja päästöt laimentuvat vähemmän; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että ECHA toteaa 5. heinäkuuta 2021 antamassaan lausunnossa myös, että vaikka liikenteen päästöt ovat vähäisiä verrattuna nykyisiin merkittäviin päästölähteisiin, on huomattava, että niiden suhteellinen merkitys ihmisten suhteelliselle altistumiselle voi olla suurempi, koska ne jakautuvat paikallisesti tiheästi asutuille kaupunkialueille lähelle väestöä ja asuinympäristöä ja päästöt laimentuvat vähemmän;

| N. | ottaa huomioon, että tieteellinen epävarmuus ihmisten terveydelle ja ympäristölle aiheutuvien niiden riskien tasosta, jotka johtuvat dioksiineille altistumisesta ympäristön välityksellä biosidivalmisteperheen ”CMIT/MIT SOLVENT BASED” käytöstä, ei mahdollista päätelmän tekemistä siitä, onko kyseisen biosidivalmisteperheen hyväksyminen Tukholman yleissopimuksen ja asetuksen (EU) 2019/1021 mukaista; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että tieteellinen epävarmuus ihmisten terveydelle ja ympäristölle aiheutuvien niiden riskien tasosta, jotka johtuvat dioksiineille altistumisesta ympäristön välityksellä biosidivalmisteperheen ”CMIT/MIT SOLVENT BASED” käytöstä, ei mahdollista päätelmän tekemistä siitä, onko kyseisen biosidivalmisteperheen hyväksyminen Tukholman yleissopimuksen ja asetuksen (EU) 2019/1021 mukaista;

| O. | ottaa huomioon, että Tanska ja Belgia pyysivät asetuksen (EU) N:o 528/2012 44 artiklan 5 kohdan toisen alakohdan mukaisesti komissiolta, että unionin lupaa biosidivalmisteperheelle ”CMIT/MIT SOLVENT BASED” ei sovelleta niiden alueella kyseisen asetuksen 37 artiklan 1 kohdan a ja c alakohdassa säädettyjen perusteiden mukaisesti, koska halogenoitujen orgaanisten yhdisteiden, kuten C(M)IT/MIT, esiintyminen polttoaineessa voi johtaa dioksiinien muodostumiseen polttoaineen palamisen aikana; ottaa huomioon, että Saksa on saman säännöksen mukaisesti pyytänyt komissiota mukauttamaan kyseisen luvan ehtoja samoin perustein alueellaan siten, että sen käyttö ei ole sallittua muiden kuin rautateille tarkoitettujen moottoriajoneuvojen polttoaineiden säilytykseen, lukuun ottamatta tutkimus-, kehitys- tai analyysitarkoituksia; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että Tanska ja Belgia pyysivät asetuksen (EU) N:o 528/2012 44 artiklan 5 kohdan toisen alakohdan mukaisesti komissiolta, että unionin lupaa biosidivalmisteperheelle ”CMIT/MIT SOLVENT BASED” ei sovelleta niiden alueella kyseisen asetuksen 37 artiklan 1 kohdan a ja c alakohdassa säädettyjen perusteiden mukaisesti, koska halogenoitujen orgaanisten yhdisteiden, kuten C(M)IT/MIT, esiintyminen polttoaineessa voi johtaa dioksiinien muodostumiseen polttoaineen palamisen aikana; ottaa huomioon, että Saksa on saman säännöksen mukaisesti pyytänyt komissiota mukauttamaan kyseisen luvan ehtoja samoin perustein alueellaan siten, että sen käyttö ei ole sallittua muiden kuin rautateille tarkoitettujen moottoriajoneuvojen polttoaineiden säilytykseen, lukuun ottamatta tutkimus-, kehitys- tai analyysitarkoituksia;

| P. | ottaa huomioon, että komissio katsoo, että Tanskan, Belgian ja Saksan esittämät pyynnöt ovat perusteltuja [asetuksen (EU) N:o 528/2012] 37 artiklan 1 kohdan a ja c alakohdan mukaisen ympäristönsuojelun sekä ihmisten terveyden ja elämän suojelun vuoksi, koska halogenoitujen orgaanisten yhdisteiden, kuten C(M)IT/MIT:n, esiintyminen polttoaineessa voi johtaa dioksiinien muodostumiseen polttoaineen palamisen aikana; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että komissio katsoo, että Tanskan, Belgian ja Saksan esittämät pyynnöt ovat perusteltuja [asetuksen (EU) N:o 528/2012] 37 artiklan 1 kohdan a ja c alakohdan mukaisen ympäristönsuojelun sekä ihmisten terveyden ja elämän suojelun vuoksi, koska halogenoitujen orgaanisten yhdisteiden, kuten C(M)IT/MIT:n, esiintyminen polttoaineessa voi johtaa dioksiinien muodostumiseen polttoaineen palamisen aikana;

| Q. | ottaa huomioon, että se, että komissio on päättänyt myöntää luvan biosidivalmisteperheelle ”CMIT/MIT SOLVENT BASED”, kun otetaan huomioon, että lupa on Tukholman yleissopimuksen ja asetuksen (EU) 2019/1021 tavoitteiden mukainen, kuten komission täytäntöönpanoasetusta koskevan ehdotuksen johdanto-osan 9 kappaleessa todetaan, on selvästi ristiriidassa sen kanssa, että komissio ei sovella tai mukauta kyseistä lupaa tietyissä jäsenvaltioissa komission täytäntöönpanoasetusta koskevan ehdotuksen johdanto-osan 10–14 kappaleessa tarkoitetusta dioksiinin muodostumisesta johtuvien ihmisten terveyteen ja ympäristöön kohdistuvien mahdollisten kielteisten vaikutusten vuoksi; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että se, että komissio on päättänyt myöntää luvan biosidivalmisteperheelle ”CMIT/MIT SOLVENT BASED”, kun otetaan huomioon, että lupa on Tukholman yleissopimuksen ja asetuksen (EU) 2019/1021 tavoitteiden mukainen, kuten komission täytäntöönpanoasetusta koskevan ehdotuksen johdanto-osan 9 kappaleessa todetaan, on selvästi ristiriidassa sen kanssa, että komissio ei sovella tai mukauta kyseistä lupaa tietyissä jäsenvaltioissa komission täytäntöönpanoasetusta koskevan ehdotuksen johdanto-osan 10–14 kappaleessa tarkoitetusta dioksiinin muodostumisesta johtuvien ihmisten terveyteen ja ympäristöön kohdistuvien mahdollisten kielteisten vaikutusten vuoksi;

| R. | ottaa huomioon, että Tanskan, Belgian ja Saksan asetuksen (EU) N:o 528/2012 44 artiklan 5 kohdan toisen alakohdan mukaisesti esittämät pyynnöt siitä, että biosidivalmisteperheen ”CMIT/MIT SOLVENT BASED” unionin lupaa ei sovelleta tai että kyseisen luvan ehtoja mukautetaan niiden alueilla, esitettiin myös sillä perusteella, että polttoaineen säilytystä varten on saatavilla vaihtoehtoja, joissa ei käytetä halogenoituja yhdisteitä (12); |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että Tanskan, Belgian ja Saksan asetuksen (EU) N:o 528/2012 44 artiklan 5 kohdan toisen alakohdan mukaisesti esittämät pyynnöt siitä, että biosidivalmisteperheen ”CMIT/MIT SOLVENT BASED” unionin lupaa ei sovelleta tai että kyseisen luvan ehtoja mukautetaan niiden alueilla, esitettiin myös sillä perusteella, että polttoaineen säilytystä varten on saatavilla vaihtoehtoja, joissa ei käytetä halogenoituja yhdisteitä (12);

| S. | ottaa huomioon, että Tukholman yleissopimuksen 5 artiklan c alakohdassa määrätään, että vähentääkseen kunkin C liitteessä mainitun kemikaalin ihmisperäisistä lähteistä peräisin olevia kokonaispäästöjä, päämääränään niiden jatkuva vähentäminen ja mahdollisuuksien mukaan niiden täydellinen lopettaminen, kukin osapuoli edellyttää tarvittaessa vähintään korvaavien tai muunneltujen materiaalien, tuotteiden ja prosessien käyttöä kyseisessä liitteessä lueteltujen kemikaalien muodostumisen ja vapautumisen estämiseksi; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että Tukholman yleissopimuksen 5 artiklan c alakohdassa määrätään, että vähentääkseen kunkin C liitteessä mainitun kemikaalin ihmisperäisistä lähteistä peräisin olevia kokonaispäästöjä, päämääränään niiden jatkuva vähentäminen ja mahdollisuuksien mukaan niiden täydellinen lopettaminen, kukin osapuoli edellyttää tarvittaessa vähintään korvaavien tai muunneltujen materiaalien, tuotteiden ja prosessien käyttöä kyseisessä liitteessä lueteltujen kemikaalien muodostumisen ja vapautumisen estämiseksi;

| T. | ottaa huomioon, että asetuksen (EU) 2019/1021 6 artiklan 2 kohdassa velvoitetaan jäsenvaltiot säätämään toimenpiteistä, joilla voidaan ”tunnistaa, luonnehtia ja minimoida mahdollisuuksien mukaan niiden mahdollisimman pikaiseen lopettamiseen pyrkien [kyseisen asetuksen] liitteessä III lueteltujen aineiden kokonaispäästöt” ja tarvittaessa edellyttämään korvaavien tai muutettujen aineiden, seosten ja esineiden sekä prosessien käyttämistä, jotta kyseisessä liitteessä lueteltujen aineiden muodostuminen ja niiden päästöt voitaisiin estää; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että asetuksen (EU) 2019/1021 6 artiklan 2 kohdassa velvoitetaan jäsenvaltiot säätämään toimenpiteistä, joilla voidaan ”tunnistaa, luonnehtia ja minimoida mahdollisuuksien mukaan niiden mahdollisimman pikaiseen lopettamiseen pyrkien [kyseisen asetuksen] liitteessä III lueteltujen aineiden kokonaispäästöt” ja tarvittaessa edellyttämään korvaavien tai muutettujen aineiden, seosten ja esineiden sekä prosessien käyttämistä, jotta kyseisessä liitteessä lueteltujen aineiden muodostuminen ja niiden päästöt voitaisiin estää;

| U. | ottaa huomioon, että biosidivalmistekomitean 5. maaliskuuta 2020 antaman lausunnon mukaan yhdellä biosidivalmisteperheen ”CMIT/MIT SOLVENT BASED” apuaineista todettiin olevan mahdollisesti hormonitoimintaa häiritseviä ominaisuuksia; ottaa huomioon, että ei kuitenkaan ollut mahdollista tehdä päätelmää siitä, täyttääkö kyseinen apuaine komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2017/2100 (13) vahvistetut tieteelliset kriteerit hormonitoimintaa häiritsevien ominaisuuksien määrittämiseksi; ottaa huomioon, että eCA (Ranska) käynnistää REACH-asetuksen mukaisen prosessin sen apuaineen osalta, jolla havaittiin mahdollisesti olevan hormonitoimintaa häiritseviä ominaisuuksia, asiakirjan CA-March18-Doc.7.3.b-final ”The implementation of scientific criteria for the determination of endocrine-disrupting properties in the context of biocidal product authorisation” (tieteellisten kriteerien täytäntöönpano hormonitoimintaa häiritsevien ominaisuuksien määrittämiseksi biosidivalmisteiden lupamenettelyn yhteydessä) 31 kohdan b alakohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että biosidivalmistekomitean 5. maaliskuuta 2020 antaman lausunnon mukaan yhdellä biosidivalmisteperheen ”CMIT/MIT SOLVENT BASED” apuaineista todettiin olevan mahdollisesti hormonitoimintaa häiritseviä ominaisuuksia; ottaa huomioon, että ei kuitenkaan ollut mahdollista tehdä päätelmää siitä, täyttääkö kyseinen apuaine komission delegoidussa asetuksessa (EU) 2017/2100 (13) vahvistetut tieteelliset kriteerit hormonitoimintaa häiritsevien ominaisuuksien määrittämiseksi; ottaa huomioon, että eCA (Ranska) käynnistää REACH-asetuksen mukaisen prosessin sen apuaineen osalta, jolla havaittiin mahdollisesti olevan hormonitoimintaa häiritseviä ominaisuuksia, asiakirjan CA-March18-Doc.7.3.b-final ”The implementation of scientific criteria for the determination of endocrine-disrupting properties in the context of biocidal product authorisation” (tieteellisten kriteerien täytäntöönpano hormonitoimintaa häiritsevien ominaisuuksien määrittämiseksi biosidivalmisteiden lupamenettelyn yhteydessä) 31 kohdan b alakohdan mukaisesti;

| 1. | katsoo, että ehdotus komission täytäntöönpanoasetukseksi ylittää asetuksessa (EU) N:o 528/2012 säädetyn täytäntöönpanovallan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | katsoo, että ehdotus komission täytäntöönpanoasetukseksi ei ole unionin oikeuden mukainen, koska se on ristiriidassa asetuksen (EU) 2019/1021 tavoitteen ja sisällön kanssa ja Tukholman yleissopimuksen vaatimusten kanssa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | katsoo, että ehdotus komission täytäntöönpanoasetukseksi unionin luvan myöntämisestä biosidivalmisteperheelle ”CMIT/MIT SOLVENT BASED” ei ole oikeasuhteinen, kun otetaan huomioon






  a) | tieteellinen epävarmuus ihmisten terveydelle ja ympäristölle aiheutuvien niiden riskien tasosta, jotka johtuvat dioksiineille altistumisesta ympäristön välityksellä biosidivalmisteperheen ”CMIT/MIT SOLVENT BASED” käytöstä, |
| --- | --- | --- |

3.

a)

tieteellinen epävarmuus ihmisten terveydelle ja ympäristölle aiheutuvien niiden riskien tasosta, jotka johtuvat dioksiineille altistumisesta ympäristön välityksellä biosidivalmisteperheen ”CMIT/MIT SOLVENT BASED” käytöstä,

| b) | sellaisten polttoaineen säilytysvaihtoehtojen saatavuus, joissa ei käytetä halogenoituja yhdisteitä, ja |
| --- | --- |

b)

sellaisten polttoaineen säilytysvaihtoehtojen saatavuus, joissa ei käytetä halogenoituja yhdisteitä, ja

| c) | dioksiineille altistumisesta ihmisten terveydelle ja ympäristölle aiheutuvat riskit, joita ei voida hyväksyä, ja riittämättömät tiedot päätelmän tekemiseksi siitä, onko tämä lupa Tukholman yleissopimuksen ja asetuksen (EU) 2019/1021 tavoitteiden ja säännösten mukainen; |
| --- | --- |

c)

dioksiineille altistumisesta ihmisten terveydelle ja ympäristölle aiheutuvat riskit, joita ei voida hyväksyä, ja riittämättömät tiedot päätelmän tekemiseksi siitä, onko tämä lupa Tukholman yleissopimuksen ja asetuksen (EU) 2019/1021 tavoitteiden ja säännösten mukainen;

| 4. | katsoo siksi, että komission ei olisi pitänyt myöntää lupaa biosidivalmisteperheelle ”CMIT/MIT SOLVENT BASED” tai että sen olisi pitänyt vähintään pyytää hakijaa toimittamaan lisätietoja dioksiinien muodostumisen määrästä ja kokonaisvaikutuksesta dioksiinipäästöihin, jotka johtuvat kyseisen biosidivalmisteperheen käytöstä maantie- ja vesiliikenteessä käytettävissä polttoaineissa, ja selventämään niiden riskien tasoa, joita ihmisten terveydelle ja ympäristölle aiheutuu altistumisesta ympäristön välityksellä dioksiineille kyseisen biosidivalmisteperheen käytön vuoksi, jotta komissio voisi määrittää, voidaanko riskejä pitää hyväksyttävinä Tukholman yleissopimuksen tavoitteet huomioon ottaen; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pyytää komissiota peruuttamaan ehdotuksen täytäntöönpanoasetukseksi ja toimittamaan valiokunnalle uuden ehdotuksen; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  EUVL L 167, 27.6.2012, s. 1.

(2)  EUVL L 169, 25.6.2019, s. 45.

(3)  EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.

(4)  EUVL L 209, 31.7.2006, s. 3.

(5)  EUVL L 81, 19.3.2004, s. 37.

(6)  Biosidivalmistekomitean 5. maaliskuuta 2020 antama lausunto unionin luvan myöntämisestä biosidivalmisteperheelle CMIT/MIT SOLVENT BASE, valmisteryhmä 6, ECHA/BPC/246/2020.

(7)  Maailman terveysjärjestö (2019): Preventing disease through healthy environments: Exposure to dioxins and dioxin-like substances: a major public health concern, https://www.who.int/publications/i/item/WHO-CED-PHE-EPE-19.4.4

(8)  Komission kertomus, annettu 4. tammikuuta 2019, toisen Euroopan unionin täytäntöönpanosuunnitelman tarkistamisesta ja päivittämisestä pysyviä orgaanisia yhdisteitä koskevan asetuksen (EY) N:o 850/2004 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti, COM(2018)0848, https://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/1/2018/FI/COM-2018-848-F1-EN-MAIN-PART-1.PDF

(9)  Asetuksen (EU) N:o 528/2012 75 artiklan 1 kohdan g alakohdan mukaisesta pyynnöstä 5. heinäkuuta 2021 annettu biosidivalmistekomitean lausunto maantie- ja laivaliikenteessä käytettävän biosidivalmisteperheen ”CMIT/MIT SOLVENT BASED” käytöstä aiheutuvien dioksiinipäästöjen arvioimiseksi (ECHA/BPC/283/2021).

(10)  Komission tiedonanto, annettu 11 päivänä joulukuuta 2019, Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta, COM(2019)0640.

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1119, annettu 30 päivänä kesäkuuta 2021, puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki) (EUVL L 243, 9.7.2021, s. 1).

(12)  Esimerkiksi: valmisteryhmän 6 osalta hyväksytään glutaarialdehydi ja dimorfolinometaani; tarkastelu-ohjelmassa ovat nyt paraformaldehydin ja 2-hydroksipropyyliamiinin reaktiotuotteet (suhde 3:2) (MBO), 1,2-bentsisotiatsol-3(2H)-oni (BIT), (etyleenidioksi)dimetanoli, 2-oktyyli-2H-isotiatsol-3-oni (OIT), 2-metyyli-2H-isotiatsol-3-oni (MIT), pyritionisinkki, 2,2′,2′′-(heksahydro- 1,3,5-triatsiini- 1,3,5-triyyli)trietanoli, pyridiini-2-tioli-1-oksidi, natriumsuola.

(13)  Komission delegoitu asetus (EU) 2017/2100, annettu 4. syyskuuta 2017, hormonitoimintaa häiritsevien ominaisuuksien määrittämistä koskevien tieteellisten kriteerien vahvistamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 528/2012 nojalla (EUVL L 301, 17.11.2017, s. 1).

---

| 17.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 177/13 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 177/13

---

P9_TA(2022)0435

Tavoitteena yhdenvertaiset oikeudet vammaisille henkilöille

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. joulukuuta 2022 aiheesta ”Tavoitteena yhdenvertaiset oikeudet vammaisille henkilöille” (2022/2026(INI))

(2023/C 177/03)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklan ja 3 artiklan 3 kohdan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 2, 9, 10, 19 ja 48 artiklan, 67 artiklan 4 kohdan, 153, 165, 168 ja 174 artiklan sekä 216 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklan ja 3 artiklan 3 kohdan ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 2, 9, 10, 19 ja 48 artiklan, 67 artiklan 4 kohdan, 153, 165, 168 ja 174 artiklan sekä 216 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ”perusoikeuskirja”, ja erityisesti sen 3, 6, 14, 15, 20, 21, 23, 24, 25, 26, 34, 35, 40, 41 ja 47 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ”perusoikeuskirja”, ja erityisesti sen 3, 6, 14, 15, 20, 21, 23, 24, 25, 26, 34, 35, 40, 41 ja 47 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja erityisesti sen periaatteen 1 opetuksesta, koulutuksesta ja elinikäisestä oppimisesta, periaatteen 2 sukupuolten tasa-arvosta, periaatteen 3 yhtäläisistä mahdollisuuksista, periaatteen 4 työllisyyden aktiivisesta tukemisesta, periaatteen 5 varmasta ja sopeutuvasta työllisyydestä, periaatteen 6 palkoista, periaatteen 10 terveellisestä, turvallisesta ja asianmukaisesta työympäristöstä ja tietosuojasta, periaatteen 11 lastenhoidosta ja lapsille annettavasta tuesta, periaatteen 14 vähimmäistoimeentulosta sekä periaatteen 17 vammaisten ihmisten osallistamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja erityisesti sen periaatteen 1 opetuksesta, koulutuksesta ja elinikäisestä oppimisesta, periaatteen 2 sukupuolten tasa-arvosta, periaatteen 3 yhtäläisistä mahdollisuuksista, periaatteen 4 työllisyyden aktiivisesta tukemisesta, periaatteen 5 varmasta ja sopeutuvasta työllisyydestä, periaatteen 6 palkoista, periaatteen 10 terveellisestä, turvallisesta ja asianmukaisesta työympäristöstä ja tietosuojasta, periaatteen 11 lastenhoidosta ja lapsille annettavasta tuesta, periaatteen 14 vähimmäistoimeentulosta sekä periaatteen 17 vammaisten ihmisten osallistamisesta,

| — | ottaa huomioon YK:n yleissopimuksen vammaisten henkilöiden oikeuksista, jäljempänä ”vammaisyleissopimus”, ja sen voimaantulon 21. tammikuuta 2011 vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta 26. marraskuuta 2009 tehdyn neuvoston päätöksen 2010/48/EY mukaisesti (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleissopimuksen vammaisten henkilöiden oikeuksista, jäljempänä ”vammaisyleissopimus”, ja sen voimaantulon 21. tammikuuta 2011 vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta 26. marraskuuta 2009 tehdyn neuvoston päätöksen 2010/48/EY mukaisesti (1),

| — | ottaa huomioon yleissopimuksen täytäntöönpanoa ja seurantaa koskevina virallisina ohjeina käytettävät yleiskommentit vammaisyleissopimuksen täytäntöönpanosta, erityisesti 22. toukokuuta 2014 annetun yleiskommentin nro 2 esteettömyydestä ja saavutettavuudesta, 25. marraskuuta 2016 annetun yleiskommentin nro 3 vammaisista naisista ja tytöistä, 25. marraskuuta 2016 annetun yleiskommentin nro 4 oikeudesta osallistavaan koulutukseen, 27. lokakuuta 2017 annetun yleiskommentin nro 5 elämisestä itsenäisesti ja osallisuudesta yhteisössä, 26. huhtikuuta 2018 annetun yleiskommentin nro 6 yhdenvertaisuudesta ja syrjimättömyydestä sekä 9. marraskuuta 2018 annetun yleiskommentin nro 7 vammaisten henkilöiden, vammaiset lapset mukaan lukien, osallistumisesta heitä edustavien järjestöjen välityksellä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleissopimuksen täytäntöönpanoa ja seurantaa koskevina virallisina ohjeina käytettävät yleiskommentit vammaisyleissopimuksen täytäntöönpanosta, erityisesti 22. toukokuuta 2014 annetun yleiskommentin nro 2 esteettömyydestä ja saavutettavuudesta, 25. marraskuuta 2016 annetun yleiskommentin nro 3 vammaisista naisista ja tytöistä, 25. marraskuuta 2016 annetun yleiskommentin nro 4 oikeudesta osallistavaan koulutukseen, 27. lokakuuta 2017 annetun yleiskommentin nro 5 elämisestä itsenäisesti ja osallisuudesta yhteisössä, 26. huhtikuuta 2018 annetun yleiskommentin nro 6 yhdenvertaisuudesta ja syrjimättömyydestä sekä 9. marraskuuta 2018 annetun yleiskommentin nro 7 vammaisten henkilöiden, vammaiset lapset mukaan lukien, osallistumisesta heitä edustavien järjestöjen välityksellä,

| — | ottaa huomioon neuvoston, jäsenvaltioiden ja komission väliset käytännesäännöt sisäisistä järjestelyistä vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen täytäntöönpanoa varten Euroopan unionissa ja Euroopan unionin edustamista varten kyseiseen yleissopimukseen liittyen (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston, jäsenvaltioiden ja komission väliset käytännesäännöt sisäisistä järjestelyistä vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen täytäntöönpanoa varten Euroopan unionissa ja Euroopan unionin edustamista varten kyseiseen yleissopimukseen liittyen (2),

| — | ottaa huomioon 2. lokakuuta 2015 annetut vammaisten henkilöiden oikeuksia käsittelevän YK:n komitean, jäljempänä ”vammaisten henkilöiden oikeuksien komitea”, loppupäätelmät EU:n ensimmäisestä raportista ja 20. huhtikuuta 2022 annetun vammaisten henkilöiden oikeuksien komitean luettelon kysymyksistä ennen Euroopan unionin toisen ja kolmannen määräaikaisraportin antamista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. lokakuuta 2015 annetut vammaisten henkilöiden oikeuksia käsittelevän YK:n komitean, jäljempänä ”vammaisten henkilöiden oikeuksien komitea”, loppupäätelmät EU:n ensimmäisestä raportista ja 20. huhtikuuta 2022 annetun vammaisten henkilöiden oikeuksien komitean luettelon kysymyksistä ennen Euroopan unionin toisen ja kolmannen määräaikaisraportin antamista,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon yleissopimuksen ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi, jäljempänä ”Euroopan ihmisoikeussopimus”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleissopimuksen ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi, jäljempänä ”Euroopan ihmisoikeussopimus”,

| — | ottaa huomioon kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan YK:n yleissopimuksen, jäljempänä ”CEDAW-sopimus”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan YK:n yleissopimuksen, jäljempänä ”CEDAW-sopimus”,

| — | ottaa huomioon YK:n yleissopimuksen lapsen oikeuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleissopimuksen lapsen oikeuksista,

| — | ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen toimintaohjelman Agenda 2030 ja sen kestävän kehityksen tavoitteet, erityisesti yksiselitteiset viittaukset vammaisuuteen, jotka sisältyvät köyhyyden ja nälän poistamista koskeviin tavoitteisiin 1 ja 2, terveyttä koskevaan tavoitteeseen 3, koulutusta koskevaan tavoitteeseen 4, kasvua ja työtä koskevaan tavoitteeseen 8, eriarvoisuuden vähentämistä koskevaan tavoitteeseen 10, asuinyhdyskuntien esteettömyyttä koskevaan tavoitteeseen 11 ja tiedonkeruuta koskevaan tavoitteeseen 17, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen toimintaohjelman Agenda 2030 ja sen kestävän kehityksen tavoitteet, erityisesti yksiselitteiset viittaukset vammaisuuteen, jotka sisältyvät köyhyyden ja nälän poistamista koskeviin tavoitteisiin 1 ja 2, terveyttä koskevaan tavoitteeseen 3, koulutusta koskevaan tavoitteeseen 4, kasvua ja työtä koskevaan tavoitteeseen 8, eriarvoisuuden vähentämistä koskevaan tavoitteeseen 10, asuinyhdyskuntien esteettömyyttä koskevaan tavoitteeseen 11 ja tiedonkeruuta koskevaan tavoitteeseen 17,

| — | ottaa huomioon YK:n tasa-arvojärjestön (UN Women) raportit vammaisista naisista ja tytöistä ja erityisesti sen 1. heinäkuuta 2021 julkaiseman raportin ”COVID-19, gender, and disability checklist: preventing and addressing gender-based violence against women, girls, and gender non-conforming persons with disabilities during the COVID-19 pandemic” (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n tasa-arvojärjestön (UN Women) raportit vammaisista naisista ja tytöistä ja erityisesti sen 1. heinäkuuta 2021 julkaiseman raportin ”COVID-19, gender, and disability checklist: preventing and addressing gender-based violence against women, girls, and gender non-conforming persons with disabilities during the COVID-19 pandemic” (3),

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston yleissopimuksen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta, jäljempänä ”Istanbulin yleissopimus”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston yleissopimuksen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta, jäljempänä ”Istanbulin yleissopimus”,

| — | ottaa huomioon Euroopan oikeusasiamiehen strategisen tutkimuksen siitä, miten komissio varmistaa vammaisten henkilöiden pääsyn verkkosivuilleen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan oikeusasiamiehen strategisen tutkimuksen siitä, miten komissio varmistaa vammaisten henkilöiden pääsyn verkkosivuilleen,

| — | ottaa huomioon neuvoston toimenpiteen, jolla luodaan vammaisyleissopimuksen 33 artiklan 2 kohdan edellyttämä tarkistettu EU:n tason rakenne, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston toimenpiteen, jolla luodaan vammaisyleissopimuksen 33 artiklan 2 kohdan edellyttämä tarkistettu EU:n tason rakenne,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 20. maaliskuuta 2019 antaman tiedonannon vammaisten henkilöiden todellisesta oikeudesta äänestää Euroopan parlamentin vaaleissa (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 20. maaliskuuta 2019 antaman tiedonannon vammaisten henkilöiden todellisesta oikeudesta äänestää Euroopan parlamentin vaaleissa (4),

| — | ottaa huomioon Euroopan oikeusasiamiehen strategisen tutkimuksen siitä, miten komissio valvoo tapaa, jolla EU:n varoja käytetään edistämään vammaisten ja ikääntyneiden henkilöiden oikeuksia itsenäiseen elämään, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan oikeusasiamiehen strategisen tutkimuksen siitä, miten komissio valvoo tapaa, jolla EU:n varoja käytetään edistämään vammaisten ja ikääntyneiden henkilöiden oikeuksia itsenäiseen elämään,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeusviraston laatimat perusoikeusraportit 2021 ja 2022, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeusviraston laatimat perusoikeusraportit 2021 ja 2022,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 11. joulukuuta 2019 antaman lausunnon vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevasta EU:n agendasta 2020–2030 (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 11. joulukuuta 2019 antaman lausunnon vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevasta EU:n agendasta 2020–2030 (5),

| — | ottaa huomioon Euroopan tasa-arvoinstituutin tasa-arvoindeksin 2021, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tasa-arvoinstituutin tasa-arvoindeksin 2021,

| — | ottaa huomioon rautatieliikenteen matkustajien oikeuksista ja velvollisuuksista 23. lokakuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1371/2007 (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rautatieliikenteen matkustajien oikeuksista ja velvollisuuksista 23. lokakuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1371/2007 (6),

| — | ottaa huomioon Luova Eurooppa -ohjelman perustamisesta (2021–2027) ja asetuksen (EU) N:o 1295/2013 kumoamisesta 20. toukokuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/818 (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Luova Eurooppa -ohjelman perustamisesta (2021–2027) ja asetuksen (EU) N:o 1295/2013 kumoamisesta 20. toukokuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/818 (7),

| — | ottaa huomioon rikoksen uhrien oikeuksia, tukea ja suojelua koskevista vähimmäisvaatimuksista sekä neuvoston puitepäätöksen 2001/220/YOS korvaamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/29/EU (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rikoksen uhrien oikeuksia, tukea ja suojelua koskevista vähimmäisvaatimuksista sekä neuvoston puitepäätöksen 2001/220/YOS korvaamisesta 25. lokakuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/29/EU (8),

| — | ottaa huomioon julkisen sektorin elinten verkkosivustojen ja mobiilisovellusten saavutettavuudesta 26. lokakuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/2102 (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon julkisen sektorin elinten verkkosivustojen ja mobiilisovellusten saavutettavuudesta 26. lokakuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/2102 (9),

| — | ottaa huomioon audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoamista koskevien jäsenvaltioiden tiettyjen lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta annetun direktiivin 2010/13/EU (audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi) muuttamisesta vaihtuvien markkinarealiteettien vuoksi 14. marraskuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/1808 (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon audiovisuaalisten mediapalvelujen tarjoamista koskevien jäsenvaltioiden tiettyjen lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta annetun direktiivin 2010/13/EU (audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi) muuttamisesta vaihtuvien markkinarealiteettien vuoksi 14. marraskuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/1808 (10),

| — | ottaa huomioon eurooppalaisesta sähköisen viestinnän säännöstöstä 11. joulukuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/1972 (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon eurooppalaisesta sähköisen viestinnän säännöstöstä 11. joulukuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/1972 (11),

| — | ottaa huomioon tuotteiden ja palvelujen esteettömyysvaatimuksista 17. huhtikuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/882 (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tuotteiden ja palvelujen esteettömyysvaatimuksista 17. huhtikuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/882 (12),

| — | ottaa huomioon vanhempien ja omaistaan hoitavien työ- ja yksityiselämän tasapainottamisesta 20. kesäkuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/1158 (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vanhempien ja omaistaan hoitavien työ- ja yksityiselämän tasapainottamisesta 20. kesäkuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/1158 (13),

| — | ottaa huomioon yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27. marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista 27. marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY (14),

| — | ottaa huomioon rakennusten peruskorjauksista 8. toukokuuta 2019 annetun komission suosituksen (EU) 2019/786 (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rakennusten peruskorjauksista 8. toukokuuta 2019 annetun komission suosituksen (EU) 2019/786 (15),

| — | ottaa huomioon 2. joulukuuta 2020 annetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan, joka koskee oikeudenkäytön digitalisointia Euroopan unionissa – välineet mahdollisuuksien hyödyntämiseen (SWD(2020)0540), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. joulukuuta 2020 annetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan, joka koskee oikeudenkäytön digitalisointia Euroopan unionissa – välineet mahdollisuuksien hyödyntämiseen (SWD(2020)0540),

| — | ottaa huomioon 7. lokakuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: romanien tasa-arvoa, osallisuutta ja osallistumista koskeva EU:n strategiakehys” (COM(2020)0620), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. lokakuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: romanien tasa-arvoa, osallisuutta ja osallistumista koskeva EU:n strategiakehys” (COM(2020)0620),

| — | ottaa huomioon 12. marraskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa koskeva strategia 2020–2025” (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. marraskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa koskeva strategia 2020–2025” (COM(2020)0698),

| — | ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: Vammaisten henkilöiden oikeuksia koskeva strategia 2021–2030” (COM(2021)0101) ja erityisesti sen kuusi lippulaivahanketta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: Vammaisten henkilöiden oikeuksia koskeva strategia 2021–2030” (COM(2021)0101) ja erityisesti sen kuusi lippulaivahanketta,

| — | ottaa huomioon 19. toukokuuta 2022 annetun komission tiedonannon ”EU:n oikeusalan tulostaulu” (COM(2022)0234), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. toukokuuta 2022 annetun komission tiedonannon ”EU:n oikeusalan tulostaulu” (COM(2022)0234),

| — | ottaa huomioon tarkistetun Euroopan sosiaalisen peruskirjan ja erityisesti sen 15 artiklan vammaisten henkilöiden oikeudesta itsenäiseen elämään, yhteiskuntaan sopeutumiseen ja yhteiskunnalliseen elämään osallistumiseen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tarkistetun Euroopan sosiaalisen peruskirjan ja erityisesti sen 15 artiklan vammaisten henkilöiden oikeudesta itsenäiseen elämään, yhteiskuntaan sopeutumiseen ja yhteiskunnalliseen elämään osallistumiseen,

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvoston direktiiviksi uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta (COM(2008)0426) sekä Euroopan parlamentin 2. huhtikuuta 2009 vahvistaman kannan kyseiseen ehdotukseen (16), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvoston direktiiviksi uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta (COM(2008)0426) sekä Euroopan parlamentin 2. huhtikuuta 2009 vahvistaman kannan kyseiseen ehdotukseen (16),

| — | ottaa huomioon vammaisten pysäköintiluvasta 4. kesäkuuta 1998 annetun neuvoston suosituksen (17), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vammaisten pysäköintiluvasta 4. kesäkuuta 1998 annetun neuvoston suosituksen (17),

| — | ottaa huomioon eurooppalaisen lapsitakuun perustamisesta 14. kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (EU) 2021/1004 (18), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon eurooppalaisen lapsitakuun perustamisesta 14. kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (EU) 2021/1004 (18),

| — | ottaa huomioon 5. joulukuuta 2019 annetut neuvoston päätelmät osallistavista työmarkkinoista: haavoittuvassa työmarkkina-asemassa olevien henkilöiden työllisyyden parantaminen (19), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. joulukuuta 2019 annetut neuvoston päätelmät osallistavista työmarkkinoista: haavoittuvassa työmarkkina-asemassa olevien henkilöiden työllisyyden parantaminen (19),

| — | ottaa huomioon 9. joulukuuta 2021 esitetyn komission yksiköiden valmisteluasiakirjan, joka koskee ihmisten hyväksi toimivan talouden rakentamista: yhteisötalouden toimintasuunnitelma (SWD(2021)0373), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. joulukuuta 2021 esitetyn komission yksiköiden valmisteluasiakirjan, joka koskee ihmisten hyväksi toimivan talouden rakentamista: yhteisötalouden toimintasuunnitelma (SWD(2021)0373),

| — | ottaa huomioon 23. kesäkuuta 2022 antamansa päätöslauselman Erasmus+ -ohjelman osallisuustoimenpiteiden toteuttamisesta vuosina 2014–2020 (20), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. kesäkuuta 2022 antamansa päätöslauselman Erasmus+ -ohjelman osallisuustoimenpiteiden toteuttamisesta vuosina 2014–2020 (20),

| — | ottaa huomioon kantansa 3. toukokuuta 2022 annettuun ehdotukseen neuvoston asetukseksi Euroopan parlamentin jäsenten valitsemisesta yleisillä, välittömillä vaaleilla sekä neuvoston päätöksen 76/787/EHTY, ETY, Euratom ja kyseisen päätöksen liitteenä olevan, edustajien valitsemisesta Euroopan parlamenttiin yleisillä välittömillä vaaleilla annetun säädöksen kumoamisesta (21), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kantansa 3. toukokuuta 2022 annettuun ehdotukseen neuvoston asetukseksi Euroopan parlamentin jäsenten valitsemisesta yleisillä, välittömillä vaaleilla sekä neuvoston päätöksen 76/787/EHTY, ETY, Euratom ja kyseisen päätöksen liitteenä olevan, edustajien valitsemisesta Euroopan parlamenttiin yleisillä välittömillä vaaleilla annetun säädöksen kumoamisesta (21),

| — | ottaa huomioon 7. huhtikuuta 2022 antamansa päätöslauselman EU:n tarjoamasta suojelusta Ukrainan sotaa pakeneville lapsille ja nuorille (22), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. huhtikuuta 2022 antamansa päätöslauselman EU:n tarjoamasta suojelusta Ukrainan sotaa pakeneville lapsille ja nuorille (22),

| — | ottaa huomioon 19. toukokuuta 2022 antamansa päätöslauselman Venäjän Ukrainassa käymän sodan sosiaalisista ja taloudellisista vaikutuksista EU:hun – EU:n toimintavalmiuksien vahvistaminen (23), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. toukokuuta 2022 antamansa päätöslauselman Venäjän Ukrainassa käymän sodan sosiaalisista ja taloudellisista vaikutuksista EU:hun – EU:n toimintavalmiuksien vahvistaminen (23),

| — | ottaa huomioon 24. kesäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien tilanteesta EU:ssa naisten terveyden osalta (24), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. kesäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien tilanteesta EU:ssa naisten terveyden osalta (24),

| — | ottaa huomioon 14. joulukuuta 2021 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle sukupuolistuneen väkivallan torjumisesta: verkkoväkivalta (25), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. joulukuuta 2021 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle sukupuolistuneen väkivallan torjumisesta: verkkoväkivalta (25),

| — | ottaa huomioon 20. lokakuuta 2021 antamansa päätöslauselman taiteilijoiden tilanteesta ja kulttuurialan elpymisestä EU:ssa (26), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. lokakuuta 2021 antamansa päätöslauselman taiteilijoiden tilanteesta ja kulttuurialan elpymisestä EU:ssa (26),

| — | ottaa huomioon 7. lokakuuta 2021 antamansa päätöslauselman vammaisten henkilöiden suojelusta vetoomusten avulla: saadut kokemukset (27), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. lokakuuta 2021 antamansa päätöslauselman vammaisten henkilöiden suojelusta vetoomusten avulla: saadut kokemukset (27),

| — | ottaa huomioon 29. huhtikuuta 2021 antamansa päätöslauselman eurooppalaisesta lapsitakuusta (28), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. huhtikuuta 2021 antamansa päätöslauselman eurooppalaisesta lapsitakuusta (28),

| — | ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY täytäntöönpanosta YK:n vammaisyleissopimuksen valossa (29), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY täytäntöönpanosta YK:n vammaisyleissopimuksen valossa (29),

| — | ottaa huomioon 8. heinäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman kehitysvammaisten henkilöiden ja heidän perheidensä oikeuksista covid-19-kriisissä (30), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. heinäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman kehitysvammaisten henkilöiden ja heidän perheidensä oikeuksista covid-19-kriisissä (30),

| — | ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n yhteensovitetuista toimista covid-19-pandemian ja sen seurausten torjumiseksi (31), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n yhteensovitetuista toimista covid-19-pandemian ja sen seurausten torjumiseksi (31),

| — | ottaa huomioon 18. kesäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan vammaisstrategiasta vuoden 2020 jälkeen (32), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. kesäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan vammaisstrategiasta vuoden 2020 jälkeen (32),

| — | ottaa huomioon 5. lokakuuta 2017 antamansa päätöslauselman vankilajärjestelmistä ja -oloista (33), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. lokakuuta 2017 antamansa päätöslauselman vankilajärjestelmistä ja -oloista (33),

| — | ottaa huomioon 29. marraskuuta 2018 antamansa päätöslauselman vammaisten naisten tilanteesta (34), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. marraskuuta 2018 antamansa päätöslauselman vammaisten naisten tilanteesta (34),

| — | ottaa huomioon sisäasioiden pääosaston 3. marraskuuta 2016 julkaiseman tutkimuksen ”European Structural and Investment Funds and People with Disabilities in the European Union” (35), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisäasioiden pääosaston 3. marraskuuta 2016 julkaiseman tutkimuksen ”European Structural and Investment Funds and People with Disabilities in the European Union” (35),

| — | ottaa huomioon 15. syyskuuta 2017 julkaistun unionin sisäasioiden pääosaston tutkimuksen ”Inclusive education for learners with disabilities” (36), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. syyskuuta 2017 julkaistun unionin sisäasioiden pääosaston tutkimuksen ”Inclusive education for learners with disabilities” (36),

| — | ottaa huomioon sisäasioiden pääosaston 9. lokakuuta 2015 julkaiseman tutkimuksen ”The protection role of the Committee on Petitions in the context of the implementation of the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities” (37) ja sen päivitykset vuosilta 2016, 2017 ja 2018, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisäasioiden pääosaston 9. lokakuuta 2015 julkaiseman tutkimuksen ”The protection role of the Committee on Petitions in the context of the implementation of the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities” (37) ja sen päivitykset vuosilta 2016, 2017 ja 2018,

| — | ottaa huomioon sisäasioiden pääosaston 15. elokuuta 2016 julkaiseman selvityksen ”The European Accessibility Act” (38), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisäasioiden pääosaston 15. elokuuta 2016 julkaiseman selvityksen ”The European Accessibility Act” (38),

| — | ottaa huomioon sisäasioiden pääosaston 8. toukokuuta 2018 julkaiseman tutkimuksen ”Transport and tourism for persons with disabilities and persons with reduced mobility” (39), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisäasioiden pääosaston 8. toukokuuta 2018 julkaiseman tutkimuksen ”Transport and tourism for persons with disabilities and persons with reduced mobility” (39),

| — | ottaa huomioon sisäasioiden pääosaston 15. heinäkuuta 2020 julkaiseman tutkimuksen ”The Post-2020 European Disability Strategy” (40), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisäasioiden pääosaston 15. heinäkuuta 2020 julkaiseman tutkimuksen ”The Post-2020 European Disability Strategy” (40),

| — | ottaa huomioon sisäasioiden pääosaston 2. joulukuuta 2021 julkaiseman tutkimuksen ”The implementation of the 2015 Concluding Observations of the CRPD Committee by the EU” (41), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sisäasioiden pääosaston 2. joulukuuta 2021 julkaiseman tutkimuksen ”The implementation of the 2015 Concluding Observations of the CRPD Committee by the EU” (41),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin tilapäisen valtuuskunnan työn New Yorkissa 14.–16. kesäkuuta 2022 pidetyssä vammaisyleissopimuksen sopimuspuolten 15. konferenssissa (COSP) työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan, kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan ja vetoomusvaliokunnan puolesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin tilapäisen valtuuskunnan työn New Yorkissa 14.–16. kesäkuuta 2022 pidetyssä vammaisyleissopimuksen sopimuspuolten 15. konferenssissa (COSP) työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan, kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan ja vetoomusvaliokunnan puolesta,

| — | ottaa huomioon 26. toukokuuta 2021 annetun Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen 10/2021 ”Sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen EU:n talousarvioon: aika siirtyä sanoista tekoihin” (42), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. toukokuuta 2021 annetun Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen 10/2021 ”Sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen EU:n talousarvioon: aika siirtyä sanoista tekoihin” (42),

| — | ottaa huomioon Eurooppa 2020 -strategian köyhyyden vähentämistavoitteen, Porton julistuksen, komission 4. maaliskuuta 2021 antaman tiedonannon ”Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskeva toimintasuunnitelma” (COM(2021)0102) ja sen vuoden 2030 tavoitteen köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurooppa 2020 -strategian köyhyyden vähentämistavoitteen, Porton julistuksen, komission 4. maaliskuuta 2021 antaman tiedonannon ”Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskeva toimintasuunnitelma” (COM(2021)0102) ja sen vuoden 2030 tavoitteen köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnasta,

| — | ottaa huomioon rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta 29. kesäkuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/43/EY (43), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta 29. kesäkuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/43/EY (43),

| — | ottaa huomioon asetukset, joissa vahvistetaan säännöt monivuotisen rahoituskehyksen mukaisille EU:n rahoitusohjelmille, erityisesti Euroopan sosiaalirahastolle, nuorisotyöllisyysaloitteelle, Euroopan aluekehitysrahastolle, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastolle, Erasmus-ohjelmalle ja oikeudenmukaisen siirtymän rahastolle, jotka kaikki tarjoavat EU:n rahoitustukea vammaisten henkilöiden tilanteen parantamiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asetukset, joissa vahvistetaan säännöt monivuotisen rahoituskehyksen mukaisille EU:n rahoitusohjelmille, erityisesti Euroopan sosiaalirahastolle, nuorisotyöllisyysaloitteelle, Euroopan aluekehitysrahastolle, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastolle, Erasmus-ohjelmalle ja oikeudenmukaisen siirtymän rahastolle, jotka kaikki tarjoavat EU:n rahoitustukea vammaisten henkilöiden tilanteen parantamiseksi,

| — | ottaa huomioon tasa-arvoelimiä koskevista normeista 22. kesäkuuta 2018 annetun komission suosituksen (EU) 2018/951 (44), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tasa-arvoelimiä koskevista normeista 22. kesäkuuta 2018 annetun komission suosituksen (EU) 2018/951 (44),

| — | ottaa huomioon 15. marraskuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Euroopan vammaisstrategia 2010–2020: Uudistettu sitoutuminen esteettömään Eurooppaan” (COM(2010)0636), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. marraskuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Euroopan vammaisstrategia 2010–2020: Uudistettu sitoutuminen esteettömään Eurooppaan” (COM(2010)0636),

| — | ottaa huomioon 2. helmikuuta 2017 päivätyn komission yksiköiden valmisteluasiakirjan, joka koskee edistymiskertomusta Euroopan vammaisstrategian 2010–2020 täytäntöönpanosta (SWD(2017)0029), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. helmikuuta 2017 päivätyn komission yksiköiden valmisteluasiakirjan, joka koskee edistymiskertomusta Euroopan vammaisstrategian 2010–2020 täytäntöönpanosta (SWD(2017)0029),

| — | ottaa huomioon vuosina 2016–2018 kahdeksassa jäsenvaltiossa toteutetun komission pilottihankealoitteen EU:n vammaiskortista ja toukokuussa 2021 tehdyn tutkimuksen EU:n vammaiskorttia ja siihen liittyviä etuuksia koskevan pilottihankkeen täytäntöönpanon arvioinnista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuosina 2016–2018 kahdeksassa jäsenvaltiossa toteutetun komission pilottihankealoitteen EU:n vammaiskortista ja toukokuussa 2021 tehdyn tutkimuksen EU:n vammaiskorttia ja siihen liittyviä etuuksia koskevan pilottihankkeen täytäntöönpanon arvioinnista,

| — | ottaa huomioon 20. marraskuuta 2020 päivätyn komission yksiköiden valmisteluasiakirjan, joka koskee unionin vammaisstrategian 2010–2020 arviointia (SWD(2020)0289), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. marraskuuta 2020 päivätyn komission yksiköiden valmisteluasiakirjan, joka koskee unionin vammaisstrategian 2010–2020 arviointia (SWD(2020)0289),

| — | ottaa huomioon 19. maaliskuuta 2021 annetun komission kertomuksen rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta annetun neuvoston direktiivin 2000/43/EY (”rotu- ja työsyrjintädirektiivi”) ja yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY (”työsyrjintädirektiivi”) soveltamisesta (COM(2021)0139), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. maaliskuuta 2021 annetun komission kertomuksen rodusta tai etnisestä alkuperästä riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta annetun neuvoston direktiivin 2000/43/EY (”rotu- ja työsyrjintädirektiivi”) ja yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY (”työsyrjintädirektiivi”) soveltamisesta (COM(2021)0139),

| — | ottaa huomioon 21. maaliskuuta 2022 julkaistun Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön (Eurofound) selvityksen ”People with disabilities and the COVID-19 pandemic: Findings from the Living, working and COVID-19 e-survey”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. maaliskuuta 2022 julkaistun Euroopan elin- ja työolojen kehittämissäätiön (Eurofound) selvityksen ”People with disabilities and the COVID-19 pandemic: Findings from the Living, working and COVID-19 e-survey”,

| — | ottaa huomioon 19. huhtikuuta 2021 julkaistun Eurofoundin tutkimusraportin ”Disability and labour market integration: Policy trends and support in EU Member States”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. huhtikuuta 2021 julkaistun Eurofoundin tutkimusraportin ”Disability and labour market integration: Policy trends and support in EU Member States”,

| — | ottaa huomioon 30. marraskuuta 2018 julkaistun Eurofoundin selvityksen ”The social and employment situation of people with disabilities”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. marraskuuta 2018 julkaistun Eurofoundin selvityksen ”The social and employment situation of people with disabilities”,

| — | ottaa huomioon eurooppalaisen lapsitakuun perustamisesta 14. kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (EU) 2021/1004 (45), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon eurooppalaisen lapsitakuun perustamisesta 14. kesäkuuta 2021 annetun neuvoston suosituksen (EU) 2021/1004 (45),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan ja vetoomusvaliokunnan lausunnot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan ja vetoomusvaliokunnan lausunnot,

| — | ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan kirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan kirjeen,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0284/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0284/2022),

| A. | ottaa huomioon, että saatavilla olevien tietojen mukaan EU:ssa on noin 87 miljoonaa henkilöä, joilla on jonkinlainen vamma, mukaan lukien yli 24 miljoonaa vakavasti vammaista henkilöä; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että saatavilla olevien tietojen mukaan EU:ssa on noin 87 miljoonaa henkilöä, joilla on jonkinlainen vamma, mukaan lukien yli 24 miljoonaa vakavasti vammaista henkilöä;

| B. | ottaa huomioon, että vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan EU:n strategian 2021–2030 mukaan yli miljoona vammaista lasta ja alle 65-vuotiasta vammaista aikuista sekä yli kaksi miljoonaa 65 vuotta täyttänyttä vammaista aikuista asuu laitoksissa; ottaa huomioon, että vammaisten henkilöiden määrän kasvun ja Euroopan väestön ikääntymisen välillä on yhteys ja että tämä olisi otettava huomioon EU:n politiikoissa; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan EU:n strategian 2021–2030 mukaan yli miljoona vammaista lasta ja alle 65-vuotiasta vammaista aikuista sekä yli kaksi miljoonaa 65 vuotta täyttänyttä vammaista aikuista asuu laitoksissa; ottaa huomioon, että vammaisten henkilöiden määrän kasvun ja Euroopan väestön ikääntymisen välillä on yhteys ja että tämä olisi otettava huomioon EU:n politiikoissa;

| C. | ottaa huomioon, että vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan EU:n strategian 2021–2030 mukaan 50,8 prosenttia vammaisista henkilöistä on työelämässä, kun taas muista kuin vammaisista henkilöistä työelämässä on 75 prosenttia; ottaa huomioon, että vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevassa EU:n strategiassa 2021–2030 todetaan, että vammaisstrategian 2010–2020 arvioinnissa yksilöitiin työllisyys yhdeksi viidestä tulevien toimien painopisteestä; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan EU:n strategian 2021–2030 mukaan 50,8 prosenttia vammaisista henkilöistä on työelämässä, kun taas muista kuin vammaisista henkilöistä työelämässä on 75 prosenttia; ottaa huomioon, että vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevassa EU:n strategiassa 2021–2030 todetaan, että vammaisstrategian 2010–2020 arvioinnissa yksilöitiin työllisyys yhdeksi viidestä tulevien toimien painopisteestä;

| D. | ottaa huomioon, että EU:ssa asuvat vammaiset henkilöt kohtaavat edelleen syrjintää, kuten kohtuullisen mukauttamisen epäämistä, häirintää sekä moninkertaista ja moniperusteista syrjintää kaikilla elämänalueillaan, sosioekonomisia haittoja, sosiaalista eristämistä, kaltoinkohtelua ja väkivaltaa, mukaan lukien sukupuolistunut väkivalta, pakkosterilisaatio ja -abortti, yhteisön palvelujen puutteellinen saatavuus, heikkolaatuiset asunnot, laitoksiin sijoittaminen, riittämätön terveydenhuolto ja aktiivisesti yhteiskuntaan osallistumista koskevan mahdollisuuden epääminen (46); |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että EU:ssa asuvat vammaiset henkilöt kohtaavat edelleen syrjintää, kuten kohtuullisen mukauttamisen epäämistä, häirintää sekä moninkertaista ja moniperusteista syrjintää kaikilla elämänalueillaan, sosioekonomisia haittoja, sosiaalista eristämistä, kaltoinkohtelua ja väkivaltaa, mukaan lukien sukupuolistunut väkivalta, pakkosterilisaatio ja -abortti, yhteisön palvelujen puutteellinen saatavuus, heikkolaatuiset asunnot, laitoksiin sijoittaminen, riittämätön terveydenhuolto ja aktiivisesti yhteiskuntaan osallistumista koskevan mahdollisuuden epääminen (46);

| E. | ottaa huomioon, että vain 22 jäsenvaltiota 27:stä on allekirjoittanut ja ratifioinut vammaisyleissopimuksen valinnaisen pöytäkirjan (47); toteaa, että parlamentti on useissa päätöslauselmissa seurannut, edistänyt ja vaatinut vammaisyleissopimuksen täysimääräistä täytäntöönpanoa sekä tietoisuuden lisäämistä sen sisältämistä oikeuksista; ottaa huomioon parlamentin korostaneen myös sitä, että sekä EU:n että niiden jäsenvaltioiden, jotka eivät vielä ole ratifioineet vammaisyleissopimuksen valinnaista pöytäkirjaa, on ratifioitava se, koska se tarjoaa mahdollisuuden tarkastella yksittäisiä tai järjestelmään liittyviä syrjintätapauksia; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että vain 22 jäsenvaltiota 27:stä on allekirjoittanut ja ratifioinut vammaisyleissopimuksen valinnaisen pöytäkirjan (47); toteaa, että parlamentti on useissa päätöslauselmissa seurannut, edistänyt ja vaatinut vammaisyleissopimuksen täysimääräistä täytäntöönpanoa sekä tietoisuuden lisäämistä sen sisältämistä oikeuksista; ottaa huomioon parlamentin korostaneen myös sitä, että sekä EU:n että niiden jäsenvaltioiden, jotka eivät vielä ole ratifioineet vammaisyleissopimuksen valinnaista pöytäkirjaa, on ratifioitava se, koska se tarjoaa mahdollisuuden tarkastella yksittäisiä tai järjestelmään liittyviä syrjintätapauksia;

| F. | ottaa huomioon, että esteettömän ja vammaiset osallistavan Euroopan perustana on unioni, jonka kaikki jäsenvaltiot tunnustavat henkilön vammaisuuden ja antavat vammaisille henkilöille mahdollisuuden nauttia liikkumisvapaudestaan täysimääräisesti; ottaa huomioon, että eri tavoin vammaisilla henkilöillä on oikeus nauttia perusoikeuksistaan yhdenvertaisesti; ottaa huomioon, että vammaisten henkilöiden täysimääräinen ja tehokas osallistuminen kaikilla elämän ja yhteiskunnan aloilla on ratkaisevan tärkeää, jotta he voivat nauttia perusoikeuksistaan; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että esteettömän ja vammaiset osallistavan Euroopan perustana on unioni, jonka kaikki jäsenvaltiot tunnustavat henkilön vammaisuuden ja antavat vammaisille henkilöille mahdollisuuden nauttia liikkumisvapaudestaan täysimääräisesti; ottaa huomioon, että eri tavoin vammaisilla henkilöillä on oikeus nauttia perusoikeuksistaan yhdenvertaisesti; ottaa huomioon, että vammaisten henkilöiden täysimääräinen ja tehokas osallistuminen kaikilla elämän ja yhteiskunnan aloilla on ratkaisevan tärkeää, jotta he voivat nauttia perusoikeuksistaan;

| G. | ottaa huomioon, että komissio ei ole ryhtynyt tehokkaisiin toimiin sen varmistamiseksi, että lainsäädäntö yhdenmukaistetaan vammaisyleissopimuksen kanssa; toteaa, että voimassa olevaa lainsäädäntöä ja politiikkaa ei ole tähän mennessä tarkistettu ja että vaikutustenarvioinnin suuntaviivoja ei ole tarkistettu ennen lainsäädäntöehdotusta; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että komissio ei ole ryhtynyt tehokkaisiin toimiin sen varmistamiseksi, että lainsäädäntö yhdenmukaistetaan vammaisyleissopimuksen kanssa; toteaa, että voimassa olevaa lainsäädäntöä ja politiikkaa ei ole tähän mennessä tarkistettu ja että vaikutustenarvioinnin suuntaviivoja ei ole tarkistettu ennen lainsäädäntöehdotusta;

| H. | ottaa huomioon, että vammaisuutta koskevan yleisen EU-määritelmän puuttuminen muodostaa merkittävän esteen vammaisuuden arvioinnin kodifioinnille ja vammaisuuteen liittyviä kysymyksiä koskevien kansallisten päätösten vastavuoroiselle tunnustamiselle, etenkin mahdollisuudelle saada tiettyjä sosiaalipalveluja; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että vammaisuutta koskevan yleisen EU-määritelmän puuttuminen muodostaa merkittävän esteen vammaisuuden arvioinnin kodifioinnille ja vammaisuuteen liittyviä kysymyksiä koskevien kansallisten päätösten vastavuoroiselle tunnustamiselle, etenkin mahdollisuudelle saada tiettyjä sosiaalipalveluja;

| I. | ottaa huomioon, että EU:n tasolla on saatavilla hyvin vähän luotettavaa ja eriteltyä tietoa vammaisista henkilöistä; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että EU:n tasolla on saatavilla hyvin vähän luotettavaa ja eriteltyä tietoa vammaisista henkilöistä;

| J. | ottaa huomioon, että komissio on esittänyt kunnianhimoisen toimintasuunnitelman vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan strategian 2021–2030 puitteissa; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että komissio on esittänyt kunnianhimoisen toimintasuunnitelman vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan strategian 2021–2030 puitteissa;

| K. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin perusoikeusviraston mukaan tehokas täytäntöönpano ja sen valvonta puuttuvat EU:n nykyisestä vammaisten oikeuksia koskevasta lainsäädännöstä; toteaa, että EU:n lainsäädäntö ei kata moninkertaisen ja moniperusteisen syrjinnän muotoja ja että syrjintätapausten seurannassa on edelleen aukkoja; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin perusoikeusviraston mukaan tehokas täytäntöönpano ja sen valvonta puuttuvat EU:n nykyisestä vammaisten oikeuksia koskevasta lainsäädännöstä; toteaa, että EU:n lainsäädäntö ei kata moninkertaisen ja moniperusteisen syrjinnän muotoja ja että syrjintätapausten seurannassa on edelleen aukkoja;

| L. | katsoo, että EU:n toimielinten olisi vahvistettava jäsenneltyä prosessia vammaisten henkilöiden ja heitä edustavien järjestöjen kuulemiseksi varmistamalla oikeus tiedonsaantiin ja tällaisten prosessien saavutettavuus, mikä koskee sekä verkkoalustojen digitaalista saavutettavuutta ja palautteelle annettavia määräaikoja että sen varmistamista, että palautetta pyydetään lainsäädäntöprosessin niissä vaiheissa, joissa sillä voi edelleen olla merkitystä; toteaa, että avoimuus siitä, miten tätä palautetta käsitellään ja miten se otetaan huomioon lopullisissa ehdotuksissa, on edelleen puutteellista; katsoo, että myös jäsenvaltioiden ja EU:n ulkopuolisten maiden, erityisesti ehdokasmaiden, olisi tehtävä enemmän tässä asiassa; |
| --- | --- |

L.

katsoo, että EU:n toimielinten olisi vahvistettava jäsenneltyä prosessia vammaisten henkilöiden ja heitä edustavien järjestöjen kuulemiseksi varmistamalla oikeus tiedonsaantiin ja tällaisten prosessien saavutettavuus, mikä koskee sekä verkkoalustojen digitaalista saavutettavuutta ja palautteelle annettavia määräaikoja että sen varmistamista, että palautetta pyydetään lainsäädäntöprosessin niissä vaiheissa, joissa sillä voi edelleen olla merkitystä; toteaa, että avoimuus siitä, miten tätä palautetta käsitellään ja miten se otetaan huomioon lopullisissa ehdotuksissa, on edelleen puutteellista; katsoo, että myös jäsenvaltioiden ja EU:n ulkopuolisten maiden, erityisesti ehdokasmaiden, olisi tehtävä enemmän tässä asiassa;

| M. | ottaa huomioon, että vammaiset henkilöt, joiden oikeustoimikelpoisuus on evätty tai sitä on rajoitettu, eivät ehkä pysty nauttimaan perusoikeuksista, kuten oikeudesta saada oikeussuojaa, äänioikeudesta ja vaalikelpoisuudesta, oikeudesta päättää asuinpaikastaan ja oikeudesta allekirjoittaa kaikentyyppisiä sopimuksia; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että vammaiset henkilöt, joiden oikeustoimikelpoisuus on evätty tai sitä on rajoitettu, eivät ehkä pysty nauttimaan perusoikeuksista, kuten oikeudesta saada oikeussuojaa, äänioikeudesta ja vaalikelpoisuudesta, oikeudesta päättää asuinpaikastaan ja oikeudesta allekirjoittaa kaikentyyppisiä sopimuksia;

| N. | ottaa huomioon, että oikeussuojan saatavuus on olennainen osa oikeusvaltioperiaatetta sekä perusoikeus ja edellytys muiden ihmisoikeuksien toteutumiselle, kuten yhdenvertaisuus lain edessä ja oikeudenmukaisen menettelyn noudattaminen; ottaa huomioon, että vammaisyleissopimuksen 13 artikla velvoittaa sopimuspuolet varmistamaan vammaisille henkilöille ”oikeussuojan tehokkaan saavutettavuuden yhdenvertaisesti muiden kanssa, muun muassa järjestämällä menettelyllisiä [...] mukautuksia”, siten, että edistetään lainkäytön alalla työskentelevien asianmukaista koulutusta; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että oikeussuojan saatavuus on olennainen osa oikeusvaltioperiaatetta sekä perusoikeus ja edellytys muiden ihmisoikeuksien toteutumiselle, kuten yhdenvertaisuus lain edessä ja oikeudenmukaisen menettelyn noudattaminen; ottaa huomioon, että vammaisyleissopimuksen 13 artikla velvoittaa sopimuspuolet varmistamaan vammaisille henkilöille ”oikeussuojan tehokkaan saavutettavuuden yhdenvertaisesti muiden kanssa, muun muassa järjestämällä menettelyllisiä [...] mukautuksia”, siten, että edistetään lainkäytön alalla työskentelevien asianmukaista koulutusta;

| O. | ottaa huomioon, että vamman olemassaolo ei itsessään oikeuta vammaisten henkilöiden oikeustoimikelpoisuuden epäämistä; katsoo, että kaikki oikeustoimikelpoisuutta rajoittavat toimenpiteet on mukautettava heidän tilanteeseensa ja niiden on oltava oikeassa suhteessa heidän tarpeisiinsa ja niitä olisi sovellettava vain tietyin edellytyksin ja tietyin takein; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että vamman olemassaolo ei itsessään oikeuta vammaisten henkilöiden oikeustoimikelpoisuuden epäämistä; katsoo, että kaikki oikeustoimikelpoisuutta rajoittavat toimenpiteet on mukautettava heidän tilanteeseensa ja niiden on oltava oikeassa suhteessa heidän tarpeisiinsa ja niitä olisi sovellettava vain tietyin edellytyksin ja tietyin takein;

| P. | ottaa huomioon, että vuonna 2019 annetussa Euroopan talous- ja sosiaalikomitean tiedonannossa ”Vammaisten henkilöiden todellinen oikeus äänestää Euroopan parlamentin vaaleissa” todetaan, että noin 800 000 EU:n kansalaista on menettänyt oikeutensa äänestää Euroopan parlamentin vaaleissa vammaisuuden tai mielenterveysongelmien vuoksi ja että miljoonat EU:n kansalaiset eivät voi äänestää Euroopan parlamentin vaaleissa sellaisten teknisten esteiden tai puutteellisten järjestelyjen vuoksi, jotka eivät täytä yhdestä tai useammasta vammasta aiheutuvia tarpeita; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että vuonna 2019 annetussa Euroopan talous- ja sosiaalikomitean tiedonannossa ”Vammaisten henkilöiden todellinen oikeus äänestää Euroopan parlamentin vaaleissa” todetaan, että noin 800 000 EU:n kansalaista on menettänyt oikeutensa äänestää Euroopan parlamentin vaaleissa vammaisuuden tai mielenterveysongelmien vuoksi ja että miljoonat EU:n kansalaiset eivät voi äänestää Euroopan parlamentin vaaleissa sellaisten teknisten esteiden tai puutteellisten järjestelyjen vuoksi, jotka eivät täytä yhdestä tai useammasta vammasta aiheutuvia tarpeita;

| Q. | ottaa huomioon, että 14 jäsenvaltiossa evätään holhouksen tai edunvalvonnan alaisuudessa olevilta vammaisilta henkilöiltä äänioikeus (48); ottaa huomioon, että he voivat käyttää oikeuttaan asettua ehdolle Euroopan parlamentin vaaleissa vain seitsemässä jäsenvaltiossa; toteaa, että tämä on selvässä ristiriidassa perusoikeuskirjan 39 ja 40 artiklan kanssa; ottaa huomioon, että monet esteettömyyteen liittyvät ongelmat estävät edelleen vammaisia henkilöitä osallistumasta vaaleihin; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että 14 jäsenvaltiossa evätään holhouksen tai edunvalvonnan alaisuudessa olevilta vammaisilta henkilöiltä äänioikeus (48); ottaa huomioon, että he voivat käyttää oikeuttaan asettua ehdolle Euroopan parlamentin vaaleissa vain seitsemässä jäsenvaltiossa; toteaa, että tämä on selvässä ristiriidassa perusoikeuskirjan 39 ja 40 artiklan kanssa; ottaa huomioon, että monet esteettömyyteen liittyvät ongelmat estävät edelleen vammaisia henkilöitä osallistumasta vaaleihin;

| R. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemialla on ollut vakavia vaikutuksia lasten ja nuorten, ja erityisesti vammaisten lasten ja nuorten, henkiseen hyvinvointiin; ottaa huomioon, että pandemia on myös vaikuttanut enemmän laitoksissa asuviin vammaisiin henkilöihin kuin muihin, koska vierailut tällaisiin laitoksiin kiellettiin yleisenä käytäntönä; katsoo, että jäsenvaltioiden on lisättävä toimiaan vammaisten henkilöiden elinolojen parantamiseksi tulevien pandemioiden aikana; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemialla on ollut vakavia vaikutuksia lasten ja nuorten, ja erityisesti vammaisten lasten ja nuorten, henkiseen hyvinvointiin; ottaa huomioon, että pandemia on myös vaikuttanut enemmän laitoksissa asuviin vammaisiin henkilöihin kuin muihin, koska vierailut tällaisiin laitoksiin kiellettiin yleisenä käytäntönä; katsoo, että jäsenvaltioiden on lisättävä toimiaan vammaisten henkilöiden elinolojen parantamiseksi tulevien pandemioiden aikana;

| S. | toteaa, että EU:n olisi otettava paremmin huomioon vammaisten henkilöiden oikeudet ja tarpeet terveyspolitiikassaan, kuten covid-19-pandemiaan liittyvässä politiikassa, mielenterveysstrategioissa ja EU:n syöväntorjuntasuunnitelmassa; |
| --- | --- |

S.

toteaa, että EU:n olisi otettava paremmin huomioon vammaisten henkilöiden oikeudet ja tarpeet terveyspolitiikassaan, kuten covid-19-pandemiaan liittyvässä politiikassa, mielenterveysstrategioissa ja EU:n syöväntorjuntasuunnitelmassa;

| T. | ottaa huomioon, että Sendain kehys katastrofiriskien vähentämiseksi 2015–2030 heijastaa ihmisoikeuksiin perustuvaa kestävän kehityksen toimintaohjelmaa, jossa vammaiset henkilöt ovat osallisina ja joka on heille esteetön, ja edellyttää, että kaikkiin katastrofiriskien vähentämistä koskeviin politiikkoihin integroidaan vammaisnäkökulma ja niissä edistetään osallistavaa riskitietoista päätöksentekoa, joka perustuu vammaisuuden mukaan eritellyn tiedon levittämiseen; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että Sendain kehys katastrofiriskien vähentämiseksi 2015–2030 heijastaa ihmisoikeuksiin perustuvaa kestävän kehityksen toimintaohjelmaa, jossa vammaiset henkilöt ovat osallisina ja joka on heille esteetön, ja edellyttää, että kaikkiin katastrofiriskien vähentämistä koskeviin politiikkoihin integroidaan vammaisnäkökulma ja niissä edistetään osallistavaa riskitietoista päätöksentekoa, joka perustuu vammaisuuden mukaan eritellyn tiedon levittämiseen;

| U. | ottaa huomioon, että tekoälyteknologialla voidaan yksinkertaistaa etenkin näkö- ja kuulovammaisten, liikuntarajoitteisten ja oppimishäiriöisten henkilöiden jokapäiväistä elämää ja helpottaa kulttuurin, taiteen, urheilun, työn ja sosiaalisen toiminnan esteettömyyttä ja antaa heille mahdollisuus elää itsenäisemmin; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että tekoälyteknologialla voidaan yksinkertaistaa etenkin näkö- ja kuulovammaisten, liikuntarajoitteisten ja oppimishäiriöisten henkilöiden jokapäiväistä elämää ja helpottaa kulttuurin, taiteen, urheilun, työn ja sosiaalisen toiminnan esteettömyyttä ja antaa heille mahdollisuus elää itsenäisemmin;

| V. | ottaa huomioon, että vammaiset henkilöt kokevat fyysistä, seksuaalista ja emotionaalista väkivaltaa vähintään kolme kertaa todennäköisemmin kuin henkilöt, jotka eivät ole vammaisia; ottaa huomioon, että vammaisilla naisilla ja tytöillä on kohonnut sukupuoleen perustuvan väkivallan riski; ottaa huomioon, että vammaiset naiset kokevat jopa kymmenen kertaa todennäköisemmin seksuaalista väkivaltaa (49), myös pakkosterilisaatiota, ja että sukupuolten tasa-arvoa koskevassa EU:n lainsäädännössä ei oteta täysimääräisesti huomioon heidän oikeuksiaan ja tarpeitaan; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että vammaiset henkilöt kokevat fyysistä, seksuaalista ja emotionaalista väkivaltaa vähintään kolme kertaa todennäköisemmin kuin henkilöt, jotka eivät ole vammaisia; ottaa huomioon, että vammaisilla naisilla ja tytöillä on kohonnut sukupuoleen perustuvan väkivallan riski; ottaa huomioon, että vammaiset naiset kokevat jopa kymmenen kertaa todennäköisemmin seksuaalista väkivaltaa (49), myös pakkosterilisaatiota, ja että sukupuolten tasa-arvoa koskevassa EU:n lainsäädännössä ei oteta täysimääräisesti huomioon heidän oikeuksiaan ja tarpeitaan;

| W. | toteaa, että on olennaisen tärkeää tunnustaa vammaisten naisten ja tyttöjen kohtaaman väkivallan sekä sukupuolen ja vammaisuuden yhteys, jotta voidaan hyväksyä osallistavia toimintastrategioita; ottaa huomioon, että monilta vammaisilta henkilöiltä saattaa myös puuttua mahdollisuus saada seksuaalikasvatusta, joka voisi muuten auttaa heitä tunnistamaan ja ehkäisemään hyväksikäyttöä, ja että he kohtaavat enemmän esteitä oikeussuojan saatavuudessa ja väkivallasta ilmoittamisessa; ottaa huomioon, että vammaiset naiset kokevat köyhyyttä ja eristämistä todennäköisemmin kuin vammaiset miehet tai muut kuin vammaiset henkilöt; |
| --- | --- |

W.

toteaa, että on olennaisen tärkeää tunnustaa vammaisten naisten ja tyttöjen kohtaaman väkivallan sekä sukupuolen ja vammaisuuden yhteys, jotta voidaan hyväksyä osallistavia toimintastrategioita; ottaa huomioon, että monilta vammaisilta henkilöiltä saattaa myös puuttua mahdollisuus saada seksuaalikasvatusta, joka voisi muuten auttaa heitä tunnistamaan ja ehkäisemään hyväksikäyttöä, ja että he kohtaavat enemmän esteitä oikeussuojan saatavuudessa ja väkivallasta ilmoittamisessa; ottaa huomioon, että vammaiset naiset kokevat köyhyyttä ja eristämistä todennäköisemmin kuin vammaiset miehet tai muut kuin vammaiset henkilöt;

| X. | katsoo, että vammaisten vankien perusoikeuksia rikotaan edelleen useissa jäsenvaltioissa; ottaa huomioon, että vammaiset vangit, joiden vammaa ei tunnusteta tai oteta riittävästi huomioon, elävät häpeällisissä vankeusoloissa; toteaa, että jäsenvaltiot loukkaavat liian usein vammaisten vankien perusoikeuksia jättämällä heidän tarpeensa huomioimatta; |
| --- | --- |

X.

katsoo, että vammaisten vankien perusoikeuksia rikotaan edelleen useissa jäsenvaltioissa; ottaa huomioon, että vammaiset vangit, joiden vammaa ei tunnusteta tai oteta riittävästi huomioon, elävät häpeällisissä vankeusoloissa; toteaa, että jäsenvaltiot loukkaavat liian usein vammaisten vankien perusoikeuksia jättämällä heidän tarpeensa huomioimatta;

| Y. | ottaa huomioon, että vammaisten luovan työn tekijöiden, kuten kirjoittajien, esiintyvien taiteilijoiden ja taiteilijoiden, on vaikeampi osallistua ammattimaiseen ja muuhun kuin ammattimaiseen taide- ja kulttuuritoimintaan sekä vähemmän mahdollisuuksia luoda pitkäaikaista uraa kulttuurialalla ja luovilla aloilla; toteaa, että he jäävät usein kulttuurialan ja luovien alojen toimintapolitiikan ja rahoituksen ulkopuolelle, sillä esimerkiksi vammaisten henkilöiden liikuntarajoitteita tai byrokraattisten rahoitusmenettelyjen heille asettamia haasteita ei oteta huomioon; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että vammaisten luovan työn tekijöiden, kuten kirjoittajien, esiintyvien taiteilijoiden ja taiteilijoiden, on vaikeampi osallistua ammattimaiseen ja muuhun kuin ammattimaiseen taide- ja kulttuuritoimintaan sekä vähemmän mahdollisuuksia luoda pitkäaikaista uraa kulttuurialalla ja luovilla aloilla; toteaa, että he jäävät usein kulttuurialan ja luovien alojen toimintapolitiikan ja rahoituksen ulkopuolelle, sillä esimerkiksi vammaisten henkilöiden liikuntarajoitteita tai byrokraattisten rahoitusmenettelyjen heille asettamia haasteita ei oteta huomioon;

| Z. | katsoo, että unionin on annettava sotaa paenneille vammaisille lapsille lisätukea heidän tarpeidensa täyttämiseksi; ottaa huomioon, että EU:n tarjoamasta suojelusta Ukrainan sotaa pakeneville lapsille ja nuorille huhtikuussa 2022 antamansa päätöslauselman mukaan Ukrainassa asuu laitoshoidossa ja sisäoppilaitoksissa yli 100 000 lasta, joista puolet on vammaisia lapsia; |
| --- | --- |

Z.

katsoo, että unionin on annettava sotaa paenneille vammaisille lapsille lisätukea heidän tarpeidensa täyttämiseksi; ottaa huomioon, että EU:n tarjoamasta suojelusta Ukrainan sotaa pakeneville lapsille ja nuorille huhtikuussa 2022 antamansa päätöslauselman mukaan Ukrainassa asuu laitoshoidossa ja sisäoppilaitoksissa yli 100 000 lasta, joista puolet on vammaisia lapsia;

| AA. | ottaa huomioon, että Eurofoundin tutkimuksen mukaan vammaisten ja muiden henkilöiden välinen ero korkea-asteen tutkinnon suorittaneissa kasvoi 7 prosentista 9 prosenttiin vuosina 2011–2016; ottaa huomioon, että vain 29,4 prosenttia vammaisista henkilöistä suorittaa korkea-asteen tutkinnon, kun muiden kuin vammaisten henkilöiden vastaava osuus on 43,8 prosenttia; ottaa huomioon, että vammaisten henkilöiden koulutukseen pääsyn rajoitteet vähentävät osallistumista koulutustoimintaan ja saavat aikaan sosiaalisen ja taloudellisen syrjäytymisen riskin; |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että Eurofoundin tutkimuksen mukaan vammaisten ja muiden henkilöiden välinen ero korkea-asteen tutkinnon suorittaneissa kasvoi 7 prosentista 9 prosenttiin vuosina 2011–2016; ottaa huomioon, että vain 29,4 prosenttia vammaisista henkilöistä suorittaa korkea-asteen tutkinnon, kun muiden kuin vammaisten henkilöiden vastaava osuus on 43,8 prosenttia; ottaa huomioon, että vammaisten henkilöiden koulutukseen pääsyn rajoitteet vähentävät osallistumista koulutustoimintaan ja saavat aikaan sosiaalisen ja taloudellisen syrjäytymisen riskin;

| AB. | toteaa, että EU, sen toimielimet ja jäsenvaltiot ovat vammaisyleissopimuksen sopimuspuolia ja niiden on pantava kaikilta osin täytäntöön siihen kirjatut perusoikeudet, myös työtä ja työllistymistä koskeva 27 artikla; ottaa huomioon, että EU:ssa on miljoonia vammaisia henkilöitä, joille vammaisyleissopimuksessa vahvistetut oikeudet eivät vielä suinkaan ole toteutuneet, mikä johtuu erityisesti puutteista yhdenvertaista kohtelua työssä koskevassa direktiivissä; |
| --- | --- |

AB.

toteaa, että EU, sen toimielimet ja jäsenvaltiot ovat vammaisyleissopimuksen sopimuspuolia ja niiden on pantava kaikilta osin täytäntöön siihen kirjatut perusoikeudet, myös työtä ja työllistymistä koskeva 27 artikla; ottaa huomioon, että EU:ssa on miljoonia vammaisia henkilöitä, joille vammaisyleissopimuksessa vahvistetut oikeudet eivät vielä suinkaan ole toteutuneet, mikä johtuu erityisesti puutteista yhdenvertaista kohtelua työssä koskevassa direktiivissä;

| AC. | ottaa huomioon, että vammaisyleissopimuksessa tunnustetaan vammaisten henkilöiden oikeus tehdä työtä yhdenvertaisesti muiden kanssa, mukaan lukien mahdollisuus ansaita elantonsa vapaasti valitsemallaan työllä työympäristössä, joka on avoin, osallistava ja saavutettavissa; ottaa huomioon, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteen 4 mukaisesti jokaisella on oikeus saada oikea-aikaista ja räätälöityä apua omien työllisyysnäkymiensä parantamiseksi ja itsensä työllistämisen helpottamiseksi, mukaan lukien oikeus saada tukea työpaikan etsimiseen, kouluttautumiseen ja uudelleenkoulutukseen; ottaa huomioon, että vammaiset henkilöt ovat valtaosin syrjäytyneitä avoimilta työmarkkinoilta ja heiltä evätään oikeus tehdä työtä yhdenvertaisesti muiden kanssa tai heillä on suuria vaikeuksia saada yhtäläiset mahdollisuudet päästä työmarkkinoille ja yhtäläiset työolot; ottaa huomioon, että Eurofoundin tutkimuksen mukaan vammaisten henkilöiden työllistymisen suurimpia esteitä ovat muun muassa vammaisuuteen liittyvät stereotypiat, byrokraattiset ongelmat käyttää saatavilla olevia palveluja, strategisen vision puute hallinnossa, toimintapolitiikan täytäntöönpanon riittämätön seuranta, työnantajille suunnatut rajalliset koulutusresurssit ja asiantuntijatuen puute; |
| --- | --- |

AC.

ottaa huomioon, että vammaisyleissopimuksessa tunnustetaan vammaisten henkilöiden oikeus tehdä työtä yhdenvertaisesti muiden kanssa, mukaan lukien mahdollisuus ansaita elantonsa vapaasti valitsemallaan työllä työympäristössä, joka on avoin, osallistava ja saavutettavissa; ottaa huomioon, että Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteen 4 mukaisesti jokaisella on oikeus saada oikea-aikaista ja räätälöityä apua omien työllisyysnäkymiensä parantamiseksi ja itsensä työllistämisen helpottamiseksi, mukaan lukien oikeus saada tukea työpaikan etsimiseen, kouluttautumiseen ja uudelleenkoulutukseen; ottaa huomioon, että vammaiset henkilöt ovat valtaosin syrjäytyneitä avoimilta työmarkkinoilta ja heiltä evätään oikeus tehdä työtä yhdenvertaisesti muiden kanssa tai heillä on suuria vaikeuksia saada yhtäläiset mahdollisuudet päästä työmarkkinoille ja yhtäläiset työolot; ottaa huomioon, että Eurofoundin tutkimuksen mukaan vammaisten henkilöiden työllistymisen suurimpia esteitä ovat muun muassa vammaisuuteen liittyvät stereotypiat, byrokraattiset ongelmat käyttää saatavilla olevia palveluja, strategisen vision puute hallinnossa, toimintapolitiikan täytäntöönpanon riittämätön seuranta, työnantajille suunnatut rajalliset koulutusresurssit ja asiantuntijatuen puute;

| AD. | katsoo, että vammaisilla henkilöillä olisi oltava mahdollisuus yksilölliseen tukeen ja mukautuksiin työpaikalla; toteaa, että vammaisilla henkilöillä on oikeus toimeentulotukeen, jolla varmistetaan heidän kykynsä elää ihmisarvoista elämää, työmarkkinoille ja yhteiskuntaan osallistumisen mahdollistaviin palveluihin ja heidän tarpeisiinsa mukautettuun työympäristöön; katsoo, että vammaisten henkilöiden kohtaamat haitat ulottuvat paljon työllistymistä pidemmälle; toteaa, että vammaisten henkilöiden sosiaalinen ja taloudellinen tilanne EU:ssa on muuhun väestöön verrattuna huomattavasti huonompi ja että se merkitsee rakenteellista tai koulutuksellista huono-osaisuutta ja syrjintää; ottaa huomioon, että myös muihin aloihin kuin työllisyyteen keskittyvät tukitoimenpiteet, kuten köyhyyden vähentäminen, asuntojen ja lastenhoidon saatavuus, esteetön julkinen liikenne ja henkilökohtainen apu, ovat keskeisessä asemassa, kun vammaisille henkilöille tarjotaan mahdollisuuksia päästä työmarkkinoille ja pysyä työelämässä; |
| --- | --- |

AD.

katsoo, että vammaisilla henkilöillä olisi oltava mahdollisuus yksilölliseen tukeen ja mukautuksiin työpaikalla; toteaa, että vammaisilla henkilöillä on oikeus toimeentulotukeen, jolla varmistetaan heidän kykynsä elää ihmisarvoista elämää, työmarkkinoille ja yhteiskuntaan osallistumisen mahdollistaviin palveluihin ja heidän tarpeisiinsa mukautettuun työympäristöön; katsoo, että vammaisten henkilöiden kohtaamat haitat ulottuvat paljon työllistymistä pidemmälle; toteaa, että vammaisten henkilöiden sosiaalinen ja taloudellinen tilanne EU:ssa on muuhun väestöön verrattuna huomattavasti huonompi ja että se merkitsee rakenteellista tai koulutuksellista huono-osaisuutta ja syrjintää; ottaa huomioon, että myös muihin aloihin kuin työllisyyteen keskittyvät tukitoimenpiteet, kuten köyhyyden vähentäminen, asuntojen ja lastenhoidon saatavuus, esteetön julkinen liikenne ja henkilökohtainen apu, ovat keskeisessä asemassa, kun vammaisille henkilöille tarjotaan mahdollisuuksia päästä työmarkkinoille ja pysyä työelämässä;

| AE. | ottaa huomioon, että vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevassa EU:n strategiassa vuosiksi 2021–2030 ehdotetaan eurooppalaisen vammaiskortin luomista vuoden 2023 loppuun mennessä ja sen tunnustamista kaikissa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

AE.

ottaa huomioon, että vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevassa EU:n strategiassa vuosiksi 2021–2030 ehdotetaan eurooppalaisen vammaiskortin luomista vuoden 2023 loppuun mennessä ja sen tunnustamista kaikissa jäsenvaltioissa;

| AF. | ottaa huomioon, että teknisillä innovaatioilla, kuten eettisillä ja ihmiskeskeisillä tekoälyjärjestelmillä, voidaan kehittää tehokkaita, helposti saavutettavia ja syrjimättömiä työhönottoprosesseja, mutta katsoo, että epäosallistava teknologinen kehitys voi aiheuttaa riskin, että luodaan vammaisille henkilöille uusia esteitä ja syrjinnän muotoja; ottaa huomioon, että vammaisyleissopimuksen 9 artiklassa edellytetään saavutettavaa tietoa ja yhdenvertaista viestintäteknologioiden ja -järjestelmien saavutettavuutta; ottaa huomioon, että 64,3 prosentilla vähintään 16-vuotiaista vammaisista henkilöistä on kotonaan internetyhteys, kun muiden henkilöiden vastaava osuus on 87,9 prosenttia; |
| --- | --- |

AF.

ottaa huomioon, että teknisillä innovaatioilla, kuten eettisillä ja ihmiskeskeisillä tekoälyjärjestelmillä, voidaan kehittää tehokkaita, helposti saavutettavia ja syrjimättömiä työhönottoprosesseja, mutta katsoo, että epäosallistava teknologinen kehitys voi aiheuttaa riskin, että luodaan vammaisille henkilöille uusia esteitä ja syrjinnän muotoja; ottaa huomioon, että vammaisyleissopimuksen 9 artiklassa edellytetään saavutettavaa tietoa ja yhdenvertaista viestintäteknologioiden ja -järjestelmien saavutettavuutta; ottaa huomioon, että 64,3 prosentilla vähintään 16-vuotiaista vammaisista henkilöistä on kotonaan internetyhteys, kun muiden henkilöiden vastaava osuus on 87,9 prosenttia;

| AG. | ottaa huomioon, että Eurofoundin tutkimuksen mukaan yrittäjyyden ja itsenäisen ammatinharjoittamisen tukeminen ohjauksen, koulutuksen ja taloudellisen tuen muodossa voi tarjota vammaisille henkilöille mahdollisuuksia toimia avoimilla työmarkkinoilla, mikä vähentää heidän yksinomaista riippuvuuttaan vammaisetuuksista; katsoo, että tällaisen tuen on oltava hyvin kohdennettua ja sitä varten on oltava riittävät resurssit; |
| --- | --- |

AG.

ottaa huomioon, että Eurofoundin tutkimuksen mukaan yrittäjyyden ja itsenäisen ammatinharjoittamisen tukeminen ohjauksen, koulutuksen ja taloudellisen tuen muodossa voi tarjota vammaisille henkilöille mahdollisuuksia toimia avoimilla työmarkkinoilla, mikä vähentää heidän yksinomaista riippuvuuttaan vammaisetuuksista; katsoo, että tällaisen tuen on oltava hyvin kohdennettua ja sitä varten on oltava riittävät resurssit;

| AH. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on pahentanut olemassa olevia esteitä ja eriarvoisuutta kaikkien vammaisten henkilöiden osalta; ottaa huomioon, että Eurofoundin tutkimuksen mukaan pandemian aikana keskimäärin 71 prosenttia tutkimukseen osallistuneista vammaisista henkilöistä oli vaarassa sairastua masennukseen ja että 25 prosenttia heistä ilmoitti, että he eivät voineet saada mielenterveyspalveluja, mikä oli kaksi kertaa muuta väestöä enemmän; toteaa Eurofoundin osoittaneen tutkimuksessaan, että covid-19-pandemiasta johtuneet sulkutoimet ja rajoitukset koettelivat erityisesti 18–29-vuotiaita vammaisia nuoria, sillä 51 prosenttia näistä vastaajista ilmoitti tuntevansa yksinäisyyttä, mikä on 19 prosenttia muita nuoria enemmän; toteaa, että työhönpaluuta koskevat suunnitelmat ovat ratkaisevan tärkeitä mielenterveysongelmista kärsiville työntekijöille; |
| --- | --- |

AH.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on pahentanut olemassa olevia esteitä ja eriarvoisuutta kaikkien vammaisten henkilöiden osalta; ottaa huomioon, että Eurofoundin tutkimuksen mukaan pandemian aikana keskimäärin 71 prosenttia tutkimukseen osallistuneista vammaisista henkilöistä oli vaarassa sairastua masennukseen ja että 25 prosenttia heistä ilmoitti, että he eivät voineet saada mielenterveyspalveluja, mikä oli kaksi kertaa muuta väestöä enemmän; toteaa Eurofoundin osoittaneen tutkimuksessaan, että covid-19-pandemiasta johtuneet sulkutoimet ja rajoitukset koettelivat erityisesti 18–29-vuotiaita vammaisia nuoria, sillä 51 prosenttia näistä vastaajista ilmoitti tuntevansa yksinäisyyttä, mikä on 19 prosenttia muita nuoria enemmän; toteaa, että työhönpaluuta koskevat suunnitelmat ovat ratkaisevan tärkeitä mielenterveysongelmista kärsiville työntekijöille;

| AI. | toteaa, että kymmenen vuotta sen jälkeen, kun EU:sta tuli vammaisyleissopimuksen sopimuspuoli, laitoksiin sijoittamisen määrässä ei ole tapahtunut muutosta; toteaa, että Euroopassa laitoksissa elää edelleen vähintään 1,4 miljoonaa ihmistä ja että määrä on pysynyt muuttumattomana yleissopimuksen hyväksymisen jälkeen; ottaa huomioon, että Euroopan itsenäisen elämän verkoston vuonna 2020 tekemän itsenäistä asumista koskeneen tutkimuksen mukaan Euroopan neuvostossa edustettuina olevista 43 maasta 24:llä ei ole laitoshoidosta luopumista koskevaa strategiaa ja että niiden 18 maan osalta, joissa strategia on, 88 prosenttia vastaajista pitää sitä riittämättömänä tai katsoo, että siihen on tehtävä parannuksia; |
| --- | --- |

AI.

toteaa, että kymmenen vuotta sen jälkeen, kun EU:sta tuli vammaisyleissopimuksen sopimuspuoli, laitoksiin sijoittamisen määrässä ei ole tapahtunut muutosta; toteaa, että Euroopassa laitoksissa elää edelleen vähintään 1,4 miljoonaa ihmistä ja että määrä on pysynyt muuttumattomana yleissopimuksen hyväksymisen jälkeen; ottaa huomioon, että Euroopan itsenäisen elämän verkoston vuonna 2020 tekemän itsenäistä asumista koskeneen tutkimuksen mukaan Euroopan neuvostossa edustettuina olevista 43 maasta 24:llä ei ole laitoshoidosta luopumista koskevaa strategiaa ja että niiden 18 maan osalta, joissa strategia on, 88 prosenttia vastaajista pitää sitä riittämättömänä tai katsoo, että siihen on tehtävä parannuksia;

| AJ. | toteaa, että Euroopan neuvoston maista 33:ssa tarjotaan jonkinlaista henkilökohtaista apua ja että 97 prosenttia vastaajista ilmoitti, että avun saatavuus on joko riittämätöntä tai edellyttää parannuksia; |
| --- | --- |

AJ.

toteaa, että Euroopan neuvoston maista 33:ssa tarjotaan jonkinlaista henkilökohtaista apua ja että 97 prosenttia vastaajista ilmoitti, että avun saatavuus on joko riittämätöntä tai edellyttää parannuksia;

| AK. | ottaa huomioon, että nykyinen lainsäädäntökehys ei velvoita jäsenvaltioita nimeämään yhdenvertaisuuselintä vammaisuuteen perustuvan syrjinnän uhrien suojelemiseksi; |
| --- | --- |

AK.

ottaa huomioon, että nykyinen lainsäädäntökehys ei velvoita jäsenvaltioita nimeämään yhdenvertaisuuselintä vammaisuuteen perustuvan syrjinnän uhrien suojelemiseksi;

| AL. | ottaa huomioon, että komissio esitti vuonna 2008 ehdotuksen syrjinnältä suojelun laajentamisesta työelämän ulkopuolelle, kuten vahvistettiin yhdenvertaista kohtelua työssä koskevassa direktiivissä, jossa kielletään vammaisuuteen, ikään, sukupuoliseen suuntautumiseen, uskontoon tai vakaumukseen perustuva syrjintä työssä ja ammatissa; ottaa huomioon, että uudessa direktiivissä yhdenvertaisuusperiaatetta sovellettaisiin koulutukseen, tavaroiden ja palvelujen saatavuuteen sekä sosiaaliseen suojeluun, sosiaaliturva ja terveydenhuolto mukaan lukien; ottaa huomioon, että tätä ehdotusta ei ole vielä hyväksytty ja että sen käsittely on ollut keskeytyneenä neuvostossa 14 vuotta ja että sen hyväksyminen edellyttää neuvostolta yksimielisyyttä; |
| --- | --- |

AL.

ottaa huomioon, että komissio esitti vuonna 2008 ehdotuksen syrjinnältä suojelun laajentamisesta työelämän ulkopuolelle, kuten vahvistettiin yhdenvertaista kohtelua työssä koskevassa direktiivissä, jossa kielletään vammaisuuteen, ikään, sukupuoliseen suuntautumiseen, uskontoon tai vakaumukseen perustuva syrjintä työssä ja ammatissa; ottaa huomioon, että uudessa direktiivissä yhdenvertaisuusperiaatetta sovellettaisiin koulutukseen, tavaroiden ja palvelujen saatavuuteen sekä sosiaaliseen suojeluun, sosiaaliturva ja terveydenhuolto mukaan lukien; ottaa huomioon, että tätä ehdotusta ei ole vielä hyväksytty ja että sen käsittely on ollut keskeytyneenä neuvostossa 14 vuotta ja että sen hyväksyminen edellyttää neuvostolta yksimielisyyttä;

| AM. | ottaa huomioon, että kaikki EU:n jäsenvaltiot ovat ratifioineet ja siten saattaneet itseään sitovaksi YK:n yleissopimuksen lapsen oikeuksista ja että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti EU:n tavoitteena on edistää lasten oikeuksien suojelua; ottaa huomioon, että perusoikeuskirjassa taataan, että EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden on suojeltava lapsen oikeuksia, kun ne soveltavat EU:n oikeutta; ottaa huomioon, että parlamentti hyväksyi suurella enemmistöllä päätöslauselmansa eurooppalaisesta lapsitakuusta, jossa pyydetään painokkaasti, että pääsy osallistavaan koulutukseen turvataan varhaislapsuudesta nuoruuteen kaikille lapsille, myös romanilapsille, vammaisille lapsille, valtiottomille ja muuttajalapsille sekä humanitaarisissa hätätilanteissa eläville lapsille; |
| --- | --- |

AM.

ottaa huomioon, että kaikki EU:n jäsenvaltiot ovat ratifioineet ja siten saattaneet itseään sitovaksi YK:n yleissopimuksen lapsen oikeuksista ja että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti EU:n tavoitteena on edistää lasten oikeuksien suojelua; ottaa huomioon, että perusoikeuskirjassa taataan, että EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden on suojeltava lapsen oikeuksia, kun ne soveltavat EU:n oikeutta; ottaa huomioon, että parlamentti hyväksyi suurella enemmistöllä päätöslauselmansa eurooppalaisesta lapsitakuusta, jossa pyydetään painokkaasti, että pääsy osallistavaan koulutukseen turvataan varhaislapsuudesta nuoruuteen kaikille lapsille, myös romanilapsille, vammaisille lapsille, valtiottomille ja muuttajalapsille sekä humanitaarisissa hätätilanteissa eläville lapsille;

| AN. | ottaa huomioon, että laadukkaiden työpaikkojen, koulutuksen, terveydenhuollon ja sosiaalisen suojelun saavutettavuus, myös rajojen yli, sekä mahdollisuus asianmukaiseen asumiseen, itsenäisen elämisen tukeen ja yhtäläiset mahdollisuudet osallistua vapaa-ajan toimintaan ja yhteisöelämään ovat olennaisen tärkeitä vammaisten henkilöiden elämänlaadun kannalta, köyhyyden ja haavoittuvuuden vähentämiseksi sekä osallistavan ja kestävän kasvun tukemiseksi; katsoo, että kansallisilla vähimmäistulojärjestelmillä olisi varmistettava vammaisten yhdenvertaiset mahdollisuudet; ottaa huomioon, että vammaisilla henkilöillä olisi myös oltava mahdollisuus saada kohdennettua apua vammaisuuteen liittyviin lisäkuluihin ja että niitä ei pitäisi joutua kattamaan pelkästään tuloilla; |
| --- | --- |

AN.

ottaa huomioon, että laadukkaiden työpaikkojen, koulutuksen, terveydenhuollon ja sosiaalisen suojelun saavutettavuus, myös rajojen yli, sekä mahdollisuus asianmukaiseen asumiseen, itsenäisen elämisen tukeen ja yhtäläiset mahdollisuudet osallistua vapaa-ajan toimintaan ja yhteisöelämään ovat olennaisen tärkeitä vammaisten henkilöiden elämänlaadun kannalta, köyhyyden ja haavoittuvuuden vähentämiseksi sekä osallistavan ja kestävän kasvun tukemiseksi; katsoo, että kansallisilla vähimmäistulojärjestelmillä olisi varmistettava vammaisten yhdenvertaiset mahdollisuudet; ottaa huomioon, että vammaisilla henkilöillä olisi myös oltava mahdollisuus saada kohdennettua apua vammaisuuteen liittyviin lisäkuluihin ja että niitä ei pitäisi joutua kattamaan pelkästään tuloilla;

Eläminen itsenäisesti ja osallisuus yhteisössä

| 1. | muistuttaa vammaisyleissopimuksen 19 artiklan mukaisesti, että vammaisilla henkilöillä on oikeus elää itsenäisesti ja saada asianmukaisia yhteisöpohjaisia palveluja; katsoo, että tämä oikeus voidaan taata täysimääräisesti vain, jos kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla kehitetään laitoksiin sijoittamiselle vaihtoehtoja tarjoavia toimintalinjoja ja lainsäädäntöä eurooppalaisten normien pohjalta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita luopumaan mahdollisimman pian asteittain vammaisten henkilöiden laitoshoidosta vammaisten henkilöiden oikeuksien komitean yleiskommentin nro 5 mukaisesti ja siirtymään laitos- ja muista eriyttävistä järjestelyistä yhteiskunnalliseen toimintaan osallistumisen mahdollistavaan järjestelmään, jossa palveluita tarjotaan esteettömässä yhteisössä ottaen täysin huomioon vammaisten henkilöiden yksilölliset tarpeet, tahto ja mieltymykset, mukaan lukien yhteisöpohjainen hoito, kuten komissio ehdottaa Euroopan vammaisstrategiassa 2010–2020; korostaa, että on kitkettävä stereotypiat, ableismi ja harhaluulot, jotka estävät vammaisia henkilöitä elämästä itsenäisesti, ja edistettävä vammaisten henkilöiden panosta yhteiskuntaan; korostaa, että työmarkkinoille pääsy on olennaisen tärkeää, jotta vammaiset henkilöt voivat elää itsenäistä elämää ja osallistua yhteiskuntaan täysimääräisesti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa jäsenvaltioita hyväksymään strategioita laitoshoidosta luopumista varten ja varmistamaan, että niiden laitoshoidosta luopumista koskevat lait, toimintapolitiikat ja ohjelmat ovat vammaisyleissopimuksessa vahvistetun itsenäisen elämisen käsitteen mukaisia; kehottaa komissiota käyttämään tältä osin vertailuarvoja edistymisen mittaamiseksi; kehottaa lisäksi komissiota tukemaan vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevassa EU:n strategiassa 2021–2030 antamaansa sitoumusta antaa jäsenvaltioille vuoteen 2023 mennessä ohjeita itsenäisen elämisen ja yhteisöön osallistumisen parantamiseksi; kehottaa jäsenvaltioita sisällyttämään laitoshoidosta luopumista koskeviin strategioihinsa täsmällisiä ja määritellyn ajan kuluessa saavutettavia tavoitteita, osoittamaan niille asianmukaisen rahoituksen ja kehittämään mekanismeja, joilla varmistetaan asiaankuuluvien viranomaisten välinen tehokas koordinointi hallinnon eri aloilla ja tasoilla; pitää valitettavana esteettömien ja kohtuuhintaisten asuntojen puutetta, mikä on suuri este itsenäiselle elämiselle; korostaa, että yhteisöpohjaista ja itsenäistä elämistä on vahvistettava ja siihen olisi pyrittävä vaihtoehtona laitosjärjestelyille vammaisyleissopimuksen yleiskommentin nro 5 mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | katsoo, että yhteisöpohjaiset tukipalvelut ja tuetut asumisjärjestelyt parantavat vammaisten henkilöiden elämänlaatua; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita omaksumaan henkilökeskeisen lähestymistavan ja antamaan asianmukaista tukea, joita tarvitaan vammaisten henkilöiden täysimääräisen osallistamisen varmistamiseksi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään vammaisyleissopimuksen täytäntöönpanoon liittyvien keskeisten termien, kuten ”esteettömyys ja saavutettavuus”, ”osallistuminen” ja ”yhteisöllinen asuminen”, määritelmien kehittämistä keinona lisätä jäsenvaltioiden välistä yhteenkuuluvuutta ja parantaa vammaisten henkilöiden EU:n sisäistä liikkuvuutta sekä tunnustaa vastavuoroisesti laitoshoidosta luopuminen ja menetelmät sen täytäntöönpanemiseksi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa komissiota ja Eurostatia puuttumaan vammaisten henkilöiden elinoloja, mukaan lukien työllisyyttä ja palkkaeroja, koskevien tietojen saatavuudessa, luotettavuudessa ja vertailukelpoisuudessa oleviin puutteisiin; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että asiaankuuluvilla EU:n varoilla olisi pyrittävä edistämään osallistavia ja esteettömiä ympäristöjä, palveluja, käytäntöjä ja laitteita noudattamalla kaikille sopivaa suunnittelua, suosimalla laitoshoidosta luopumista ja tukemalla vahvasti henkilökohtaisten avustajien käyttöä ja itsenäistä elämistä; |
| --- | --- |

6.

| 7. | suhtautuu myönteisesti Euroopan tilintarkastustuomioistuimen ilmoitukseen tulevasta tarkastuksesta, joka koskee EU:n taloudellisen tuen tehokkuutta vammaisten henkilöiden yhdenvertaisuuden varmistamisessa; kehottaa komissiota parantamaan EU:n varojen käytön valvontaa tällä politiikka-alalla, myös harkitsemalla maksujen keskeyttämistä, peruuttamista tai takaisinperintää, jos velvoitetta kunnioittaa perusoikeuksia rikotaan; korostaa, että erotteluun perustuvia järjestelyitä ei niiden koosta riippumatta pitäisi rahoittaa EU:n varoilla ja että näiden varojen olisi aina oltava vammaisten saavutettavissa; kehottaa komissiota myös varmistamaan, että sukupuolitietoista budjetointia käsittelevässä Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessa annettujen päätelmien ja suositusten edellyttämät jatkotoimet toteutetaan asianmukaisesti; korostaa, että kertomuksen mukaan sukupuolitietoinen budjetointi on keino saavuttaa sukupuolten tasa-arvo ja että sukupuolten tasa-arvon saavuttamiseksi toteutettavissa toimissa on otettava huomioon syrjinnän syyt, mukaan lukien vammaisuus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | muistuttaa, että yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa 2021–2027 (50) säädetään, että Euroopan sosiaalirahastoa ja Euroopan aluekehitysrahastoa on käytettävä tavalla, joka on EU:n sosiaalista osallisuutta koskevan politiikan mukainen; kehottaa siksi tiukentamaan säännöksiä, joilla kielletään EU:n varojen investoiminen laitoshoitoon; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ottaa huomioon Euroopan oikeusasiamiehen oma-aloitteisen tutkinnan siitä, miten komissio valvoo EU:n varoja, joita käytetään edistämään vammaisten ja ikääntyneiden henkilöiden oikeuksia itsenäiseen elämiseen; korostaa, että Euroopan oikeusasiamies kehottaa päätelmissään komissiota antamaan jäsenvaltioille ja omalle henkilöstölleen selkeämpiä ohjeita tarpeesta edistää laitoshoidosta luopumista ja siitä, miten tämä voidaan saavuttaa EU:n varojen käytön yhteydessä; |
| --- | --- |

9.

Yhdenvertaisuus ja syrjimättömyys: syrjinnän vastaisen horisontaalisen direktiivin kiireellinen tarve

| 10. | painottaa, että vammaisyleissopimuksen mukaan EU:n olisi sisällytettävä vammaisuusnäkökulma kaikkiin toimintapolitiikkoihinsa, ohjelmiinsa ja strategioihinsa; tukee vammaisyleissopimuksen suosituksia ja kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan toimia sen varmistamiseksi, että niitä noudatetaan asianmukaisesti; katsoo, että EU:n oikeuden yhdenmukaistaminen vammaisyleissopimuksen kanssa on olennaisen tärkeää yhdenvertaisuuden ja syrjimättömyyden varmistamiseksi; korostaa vammaisyleissopimusta koskevan EU:n kehyksen merkitystä tässä prosessissa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | suhtautuu myönteisesti Euroopan oikeusasiamiehen asiaa koskevaan työhön osana vammaisyleissopimusta koskevaa EU:n kehystä, jolla pyritään suojaamaan, edistämään ja seuraamaan vammaisyleissopimuksen täytäntöönpanoa EU:n toimielimissä; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa niitä EU:n jäsenvaltioita, jotka eivät ole vielä allekirjoittaneet ja ratifioineet vammaisyleissopimuksen valinnaista pöytäkirjaa, tekemään niin; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lisäämään toimiaan vammaisten henkilöiden yhdenvertaisten oikeuksien edistämiseksi EU:n ulkopuolella erityisesti ehdokasmaiden osalta; korostaa tässä yhteydessä, että unionin on otettava liittymisneuvottelujen aikana esiin kysymys uudistuksista vammaisten henkilöiden tilanteen parantamiseksi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa komissiota päivittämään ehdotusta yhdenvertaista kohtelua koskevaksi EU-direktiiviksi parlamentin kannan pohjalta siten, että siinä käsitellään myös moniperusteista syrjintää ja kielletään nimenomaisesti mihin tahansa perusoikeuskirjassa lueteltujen perusteiden yhdistelmään perustuva syrjintä; kehottaa neuvoston puheenjohtajavaltiota asettamaan tämän direktiivin etusijalle ja keskustelemaan siitä korkeimmalla poliittisella tasolla; korostaa, että tarvitaan konkreettisia toimenpiteitä, joilla edistetään direktiivin hyväksymistä, ja jos direktiiviä ei hyväksytä, tarvitaan vaihtoehtoisia lainsäädäntötoimia syrjintään puuttumiseksi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | suhtautuu myönteisesti komission hyväksymään vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevaan kunnianhimoiseen strategiaan vuosiksi 2021–2030 ja kehottaa komissiota seuraamaan strategian täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa ja varmistamaan sen; korostaa, että vammaisyleissopimusta koskevalla EU:n kehyksellä on oltava selkeä rooli strategian uudelleentarkastelussa ja että vammaisia henkilöitä ja heitä edustavia järjestöjä on otettava järjestelmällisesti ja aktiivisesti mukaan tällaiseen uudelleentarkasteluun EU:n, kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla; kehottaa komissiota kehittämään tällaisia toimenpiteitä yhteistyössä vammaisten henkilöiden ja kaikkien asianomaisten järjestöjen kanssa ja näitä henkilöitä ja järjestöjä kuullen, parlamentin vammaisyleissopimuksen verkosto mukaan lukien; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa komissiota keräämään yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ja EU:n normeja ja niihin liittyvää kansallista lainsäädäntöä noudattaen eriteltyjä ja luotettavia tietoja ja tilastoja varmistaen myös, että EU:n laajuisissa tilastoissa on vammatyypin mukaan eriteltyjä tietoja ja että ne sisältävät laitoksissa asuvien henkilöiden lukumäärän, jotta voidaan kehittää asianmukaisia ja tehokkaita toimintapolitiikkoja, joilla varmistetaan kaikille vammaisille henkilöille esteetön, osallistava ja yhdenvertainen yhteiskunta EU:ssa riippumatta siitä, asuvatko he kaupungissa, maaseudulla tai syrjäisillä alueilla; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lisäämään erityisesti lasten ja nuorten tietoisuutta ja järjestämään selkeästi jäsenneltyjä kuulemisia, joihin osallistuvat henkilöt, joita asia suoraan koskee, ja heitä suoraan edustavat järjestöt, jotta voidaan muodostaa totuudenmukainen käsitys vammaisuudesta yhteiskunnan kaikilla tasoilla; |
| --- | --- |

17.

| 18. | katsoo, että Euroopan tasolla on vaihdettava hyviä käytäntöjä, jotka koskevat menestyksekkäitä hankkeita vammaisten henkilöiden osallistamiseksi kaikilla aloilla, sekä toteutettava julkisia tiedotuskampanjoita siitä, miten tämä voidaan saavuttaa vammaisyleissopimuksen 27 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa jäsenvaltioita ottamaan asianmukaisesti huomioon vammaisten kirjoittajien, esiintyvien taiteilijoiden ja taiteilijoiden ainutlaatuisen tilanteen kaikkien asiaankuuluvien politiikkojen, rahoitusohjelmien ja toimien kehittämisessä ja poistamaan kaikki esteet kaikkien kulttuurialan ja luovien alojen toimijoiden yhdenvertaisten oikeuksien ja mahdollisuuksien varmistamiselta, erityisesti ottamalla käyttöön toimenpiteitä, joilla mahdollistetaan yhdenvertainen saavutettavuus, osallistuminen ja edustus kaikille luovan työn tekijöille; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa komissiota varmistamaan, että tekoälyä koskeva EU:n tuleva lainsäädäntö kattaa mahdollisimman laajan käyttäjäjoukon ja että tekoälyjärjestelmien käyttö on helppoa ja esteetöntä vammaisille henkilöille eurooppalaisen esteettömyyssäädöksen mukaisesti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | muistuttaa jäsenvaltioita YK:n kestävän kehityksen tavoitteesta 11.7, jonka tarkoituksena on taata yhtäläinen pääsy turvallisiin, osallistaviin, esteettömiin, vihreisiin ja julkisiin tiloihin kaikille ja erityisesti lapsille ja naisille, vammaisille henkilöille ja ikääntyneille vuoteen 2030 mennessä; |
| --- | --- |

21.

Suurimmassa vaarassa olevat vammaiset henkilöt

| 22. | tuomitsee sen, että tietyt vammaiset henkilöt, kuten naiset ja tytöt, lapset, ikääntyneet, asunnottomat, vangit, maahanmuuttajat ja pakolaiset, rodullistetut ja etnisiin ryhmiin kuuluvat henkilöt, kuten romanit, sekä lhbtiq+-ihmiset, ovat suuremmassa vaarassa joutua jonkinlaisen syrjinnän ja väkivallan uhriksi; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita käsittelemään kyseisten henkilöiden kohtaamia erityisiä haasteita sekä heidän oikeuksiaan ja tarpeitaan kohdennetuilla toimenpiteillä, joilla varmistetaan oikeussuojan, uhrien tuen, tukipalvelujen ja suojelun saatavuus ja poistetaan esteitä syrjinnästä ja väkivallasta ilmoittamiselle; |
| --- | --- |

22.

| 23. | painottaa, että vammaisiin henkilöihin ja erityisesti vammaisiin naisiin kohdistuu edelleen moninkertaista ja moniperusteista syrjintää, joka perustuu heidän vammaisuuteensa ja sukupuoleensa, rotuunsa, etniseen taustaansa, ikäänsä, uskontoonsa tai vakaumukseensa, seksuaaliseen suuntautumiseensa, maahanmuuttaja-asemaansa tai sosioekonomiseen taustaansa; korostaa, että vammaisiin naisiin ja tyttöihin kohdistuu erityisesti sukupuolistunutta väkivaltaa ja että vammaisten naisten ja tyttöjen kokema sukupuolistunut väkivalta voi olla fyysistä, seksuaalista, psyykkistä ja taloudellista; on huolissaan siitä, että vammaisiin naisiin kohdistuu usein kumppanien tai perheenjäsenten harjoittamaa sukupuolistunutta väkivaltaa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että vammaisiin henkilöihin kohdistuvan väkivallan ilmoitusmekanismit ja uhrien tukipalvelut otetaan käyttöön ja ovat esteettömiä; |
| --- | --- |

23.

| 24. | tunnustaa omaishoitajien tärkeän roolin vammaisten henkilöiden elämässä ja esteet, joita he kohtaavat työnsä suorittamisessa; korostaa, että vammaisten henkilöiden, erityisesti naisten, oikeudellinen, taloudellinen ja sosiaalinen riippuvuus hoitajistaan asettaa heidät haavoittuvampaan asemaan; on huolissaan ilmoitetuista tapauksista, joissa vammaisiin henkilöihin kohdistuvan väkivallan tekijöitä ovat ne, joiden pitäisi hoitaa heitä joko kotona tai laitoksissa; |
| --- | --- |

24.

| 25. | panee merkille, että komissio on sitoutunut vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevassa EU:n strategiassa 2021–2030 kiinnittämään erityistä huomiota vammaisiin naisiin, joihin kohdistuu 2–5 kertaa todennäköisemmin väkivaltaa kuin naisiin yleensä (51); kehottaa komissiota valtavirtaistamaan vammaisten naisten tilanteen ja ottamaan sen huomioon EU:n toimintapolitiikoissa ja toimenpiteissä; |
| --- | --- |

25.

| 26. | on syvästi huolissaan siitä, että vammaisilta naisilta ja tytöiltä evätään aivan liian usein pääsy seksuaali- ja lisääntymisterveyspalvelujen ja erityisesti gynekologisten palvelujen piiriin ja että heiltä evätään myös mahdollisuus tietoon perustuvan suostumuksen antamiseen ehkäisyvälineiden käytöstä ja että heitä uhkaa jopa pakkosterilointi (52); kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan lainsäädäntötoimenpiteitä, joilla turvataan vammaisten henkilöiden fyysinen koskemattomuus, valinnanvapaus ja itsemääräämisoikeus seksuaali- ja lisääntymisasioissa; |
| --- | --- |

26.

| 27. | suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen direktiiviksi naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan torjumisesta sekä joidenkin jäsenvaltioiden sitoutumiseen tähän ja niiden tältä osin toteuttamiin toimiin; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ryhtymään konkreettisiin lisätoimiin, joilla torjutaan sukupuolistunutta väkivaltaa, muun muassa antamalla kohdennettua tukea vammaisille henkilöille; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita myös järjestämään erityisiä koulutuksia ja tiedotustoimia, jotka on suunnattu sukupuolistuneen väkivallan torjuntajärjestelmiin ja joilla olisi varmistettava vammaisten naisten osallistuminen ja annettava heille tietoa heidän oikeuksistaan; katsoo, että komission ja jäsenvaltioiden on tutkittava perusteellisemmin sukupuolen ja vammaisuuden ainutlaatuista yhteyttä, jotta varmistetaan, että vammaisiin naisiin ja tyttöihin kohdistuvan sukupuolistuneen väkivallan moniulotteisuus ymmärretään ja siihen puututaan asianmukaisesti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kehottaa jäsenvaltioita osoittamaan riittävät henkilöresurssit ja taloudelliset resurssit rakenteelle, joka on vahvistettu vammaisyleissopimuksen 33 artiklan 2 kohdassa, jotta varmistetaan, että kansalliset yhdenvertaisuuselimet täyttävät tehtävänsä tehokkaasti ja vaikuttavasti; kehottaa komissiota tarjoamaan tähän tarvittavaa tukea; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pitää myönteisenä ja tukee yhdenvertaisuuselimiä koskevista vähimmäisnormeista tulevaisuudessa annettavaa komission lainsäädäntöaloitetta ja kannustaa jäsenvaltioita laajentamaan näiden elinten toimivaltuuksia vammaisuuteen perustuvan syrjinnän uhrien suojelemiseksi; kehottaa komissiota esittämään viipymättä kunnianhimoisen säädösehdotuksen; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kehottaa neuvostoa saattamaan EU:n osalta päätökseen Istanbulin yleissopimuksen ratifioinnin laaja-alaisen ja rajoituksettoman liittymisen pohjalta sekä kehottamaan kaikkia jäsenvaltioita ratifioimaan sen, koska se on olennainen väline vammaisiin naisiin ja tyttöihin kohdistuvaan väkivaltaan puuttumiseksi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita estämään eri tavoin vammaisten naisten syrjimisen monialaisilla ja rakenteellisilla toimenpiteillä, kuten vammaisten naisten sekä heidän perheidensä ja hoitajiensa koulutus- ja valistustoimilla; |
| --- | --- |

31.

| 32. | on huolissaan vammaisten vankien tilanteesta jäsenvaltioissa heidän vammatyypistään riippumatta; pitää valitettavana sitä, että vammaisten vankien haavoittuvaa asemaa ei oteta täysin huomioon joissakin jäsenvaltioissa; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että vammaisille vangeille tarjotaan tarvittava infrastruktuuri ja että heidän erityistarpeensa sekä esteettömyyden ja kohtuullisten mukautusten varmistaminen otetaan asianmukaisesti huomioon; kehottaa jäsenvaltioita ja EU:n toimielimiä myös ryhtymään tarvittaviin toimenpiteisiin, jotta varmistetaan vankien ja etenkin haavoittuvassa asemassa olevien henkilöiden, kuten mielenterveyden häiriöihin sairastuneiden ja vammaisten henkilöiden, perusoikeuksien suojelu muun muassa siten, että kaikki jäsenvaltiot hyväksyvät yhteiset vangitsemista koskevat eurooppalaiset normit; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kehottaa jäsenvaltioita takaamaan kaikkien vammaisten lasten oikeuden koulutukseen sekä varmistamaan samalla, että heillä on yhdenvertainen pääsy osallistavaan ja laadukkaaseen koulutukseen varhaislapsuudesta nuoruuteen, erityisesti toteuttamalla räätälöityjä infrastruktuureja ja erikoiskoulutusta opettajille ja avustajille; korostaa, että vammaisten lasten opetuspalvelujen esteettömyyteen ja saavutettavuuteen olisi kiinnitettävä erityistä huomiota; korostaa, että vammaisia lapsia on edelleen suhteettoman paljon laitoshoidossa, heitä asuu laitoksissa pitkäaikaisesti tai pysyvästi ja he kohtaavat huomattavan paljon syrjintää ja laiminlyöntiä; |
| --- | --- |

33.

| 34. | korostaa, että vammaisilla henkilöillä on suurempi riski joutua vihapuheen ja viharikosten uhriksi; suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen laajentaa EU:n vahvistamaa rikosten luetteloa kattamaan vihapuheen ja viharikokset; |
| --- | --- |

34.

Yhdenvertaisuus lain edessä

| 35. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toimimaan pikaisesti sellaisten oikeustoimikelpoisuutta koskevien rajoitusten poistamiseksi, jotka haittaavat perussopimuksiin kirjattuja vammaisten henkilöiden oikeuksia, muun muassa ryhtymällä toimiin sijaispäätöksenteon korvaamiseksi kaikkialla EU:ssa sellaisella tuetulla päätöksenteolla, jolla kunnioitetaan henkilön itsemääräämisoikeutta, tahtoa ja mieltymyksiä; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kehottaa jäsenvaltioita panemaan täytäntöön erityisiä ohjelmia, joiden avulla voidaan siirtyä kohti tuettuja päätöksentekojärjestelmiä sen sijaan, että evätään psykososiaalisesti vammaisten henkilöiden oikeustoimikelpoisuus; |
| --- | --- |

36.

| 37. | panee tyytyväisenä merkille, että vuonna 2022 EU:n oikeusalan tulostaulussa on otettu ensimmäistä kertaa huomioon oikeussuojan saatavuuteen liittyvät vammaisten henkilöiden erityistarpeet; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ryhtymään asianmukaisiin toimiin vammaisten henkilöiden kohtaamien oikeussuojan saatavuuteen liittyvien esteiden, myös kulttuuriin liittyvien esteiden, poistamiseksi lisäämällä vammaisuutta ja vammaisyleissopimusta koskevaa tietoisuutta oikeuspalveluissa, muun muassa kohdentamalla riittävästi varoja oikeushallinnon henkilöstön koulutukseen, jotta voidaan parantaa tietojen saavutettavuutta ja tarjota ammattimaista tukea vammaisille uhreille, etenkin jos uhri on oikeudellisesti, taloudellisesti tai sosiaalisesti riippuvainen hyväksikäyttäjästään; panee merkille, että sekä oikeudellisista että muista valitusmekanismeista olisi tehtävä vammaisille henkilöille saavutettavampia; kehottaa lisäksi komissiota ja jäsenvaltioita sisällyttämään tietoisuuden vammaisuudesta sekä moninkertaisesta ja moniperusteisesta syrjinnästä vammaisten henkilöiden kanssa työskentelevän henkilöstön, erityisesti oikeus- ja vankilahenkilöstön, rekrytointikriteereihin; |
| --- | --- |

38.

| 39. | korostaa, että tilojen ja palveluiden täytyy olla esteettömiä yhdenvertaisten oikeussuojakeinojen toteutumiseksi ja että olisi annettava asianmukaista apua henkilöille, joilla on vaikeuksia toteuttaa oikeustoimikelpoisuuttaan; muistuttaa, että viestintävaikeuksilla voi olla vakavia seurauksia sille, miten vammaiset vangit saavat saavutettavassa muodossa olevaa tietoa ja pystyvät osallistumaan vammansa kannalta heille soveltuvaan toimintaan; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan asianmukaisia toimenpiteitä, joilla vammaisille henkilöille taataan kohtuuhintaiset, turvalliset ja tehokkaat oikeussuojakeinot ja varmistetaan, että heille tarjotaan apua ja saavutettavissa olevaa viestintää ja tietoa prosessin kaikissa vaiheissa; |
| --- | --- |

39.

| 40. | muistuttaa, että toistuvat siirrot ja hoidon jatkuvuuden puute sekä sellaisen oikeus- ja vankilahenkilöstön, myös lääkintähenkilöstön, puute, jolla on riittävä koulutus vammaisten vankien auttamiseksi, pahentavat tällaisten vankien haavoittuvuutta ja eristäytyneisyyttä; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kehottaa komissiota perustamaan ohjelman, jolla rahoitetaan sellaisiin oikeudenkäynteihin liittyviä menettelyjä, joissa jäsenvaltioiden hallituksia syytetään vammaisten henkilöiden syrjinnästä; ehdottaa, että kyseinen rahoitus voitaisiin ottaa nykyisestä Euroopan sosiaalirahasto plussasta (ESR+); |
| --- | --- |

41.

| 42. | kehottaa komissiota ja Eurofoundia keräämään luotettavia tietoa ja kattavia tutkimuksia oikeustoimikelpoisuuden rajoittamisen vaikutuksista vammaisten henkilöiden, myös psykososiaalisesti vammaisten henkilöiden, elämään; |
| --- | --- |

42.

Osallistuminen poliittiseen ja julkiseen elämään: ”Ei mitään meitä koskevaa ilman meitä” (Nothing About Us Without Us)

| 43. | kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita muuttamaan Euroopan parlamentin vaaleja koskevaa lainsäädäntöä ja kaikkia asiaankuuluvia kansallisia lakeja sen varmistamiseksi, että kaikki vammaiset voivat äänestää ja asettua ehdolle vaaleissa yhdenvertaisesti muiden kanssa; korostaa, että kotijäsenvaltion tekemät päätökset oikeustoimikelpoisuuden menettämisestä vammaisuuden vuoksi eivät saisi estää unionin kansalaisia asettumasta ehdolle asuinjäsenvaltiossaan, jos kyseisen jäsenvaltion lainsäädännössä vahvistetaan tämä oikeus kaikille vammaisille henkilöille rajoituksetta; kehottaa komissiota – erityisesti seuraavat Euroopan parlamentin vaalit vuonna 2024 huomioon ottaen – tekemään yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa, jotta oikeus äänestää itsenäisesti ja vaalisalaisuus säilyttäen voidaan taata ja jotta vammaisten henkilöiden yhdenvertaiset mahdollisuudet osallistua vaalikampanjaan varmistetaan; korostaa, että monissa tapauksissa ei ole olemassa infrastruktuureja, joiden avulla vammaiset henkilöt voisivat käyttää demokraattista äänioikeuttaan; kehottaa tässä yhteydessä jäsenvaltioita varmistamaan, että äänestyspaikat ovat vammaisille esteettömiä; muistuttaa tätä varten parlamentin 3. toukokuuta 2022 antamaan lainsäädäntöpäätöslauselmaan sisältyvistä säännöksistä, jotka koskevat vammaisten henkilöiden poliittisia oikeuksia; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan EU:n päätöksentekoon mukaan eri tavoin vammaisia henkilöitä heidän taustastaan riippumatta; katsoo, että vammaisten henkilöiden johtajuutta olisi edistettävä investoimalla enemmän vammaisjärjestöihin, jotta helpotetaan heidän merkityksellistä osallistumistaan ja lisätään heidän vaikutusvaltaansa päätöksenteossa; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kehottaa Euroopan tason ja kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason poliittisia puolueita lisäämään vammaisten henkilöiden edustusta vaalien ehdokaslistoilla; kehottaa jäsenvaltioiden nimettyjä vaaliviranomaisia keräämään tietoja äänestyspaikkojen esteettömyydestä, mukaan lukien siitä, onko ne mukautettu vammaisten henkilöiden tarpeisiin, ja raportoimaan tästä komissiolle, neuvostolle ja Euroopan parlamentille viimeistään vuoden kuluttua Euroopan parlamentin vaaleista; |
| --- | --- |

45.

| 46. | uskoo vahvasti, että esteiden purkaminen tukemalla ja toteuttamalla esteettömyyteen ja saavutettavuuteen liittyviä toimenpiteitä ja erityisiä viestintämuotoja, kuten selkokieltä, pistekirjoitusta ja viittomakieltä, olisi merkittävä askel kohti vammaisten henkilöiden todellista osallistumista poliittiseen ja julkiseen elämään; korostaa, että digitaalisten palvelujen saavutettavuutta vammaisille henkilöille on lisättävä; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ottaa huomioon uuden teknologian kehityksen ja siihen liittyvät mahdollisuudet vammaisten henkilöiden kannalta; kannustaa komissiota investoimaan sellaisten tieto- ja viestintäteknisten sovellusten kehittämiseen, jotka mahdollistavat viestinnän ja kääntämisen viittomakielellä ja pistekirjoituksella; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kehottaa komissiota tehostamaan ja edistämään edelleen sellaisia Luova Eurooppa -ohjelman näkökohtia, joilla lisätään kulttuurista osallistumista kaikkialla unionissa edetessä kohti osallistavampaa yhteiskuntaa erityisesti vammaisten henkilöiden osalta ja kannustetaan heitä osallistumaan aktiivisesti luoviin prosesseihin ja yleisötyöhön; |
| --- | --- |

48.

Vammaisuuden huomioon ottavan katastrofiriskien hallinnan täytäntöönpanosuunnitelman tarve EU:n tasolla

| 49. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lisäämään vammaisten henkilöiden ja heitä edustavien järjestöjen osallistumista päätöksentekoprosessiin, joka koskee katastrofiriskien vähentämispolitiikkojen ja -ohjelmien suunnittelua, hallintaa, resursointia ja täytäntöönpanoa; kehottaa sisällyttämään vammaisten henkilöiden näkökulman unionin kriisinhallintatoimiin; |
| --- | --- |

49.

| 50. | katsoo, että näihin ohjelmiin olisi sisällyttävä valtavirtaistaminen hallinnon eri sektoreilla ja tasoilla ja että ohjelmissa olisi asetettava erityisiä tavoitteita ja aikatauluja, jotta voidaan laatia vammaisuuden huomioon ottava katastrofiriskien vähentämisen toimintasuunnitelma Sendain kehyksen tavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

50.

| 51. | korostaa, että EU:n toimintapolitiikkoja ja ohjelmia on tuettava näyttöön perustuvien eriytettyjen tietojen avulla; korostaa tarvetta tukea ja rahoittaa tutkimusta, jotta voidaan ymmärtää paremmin katastrofien vaikutuksia vammaisiin henkilöihin ja heidän kykyään selviytyä niistä; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota parantamaan kriisiviestintäänsä ja varmistamaan, että käytetään viestintämuotoja, joiden avulla vammaiset henkilöt voivat saada asiaankuuluvia tietoja; panee huolestuneena merkille Euroopan unionin perusoikeusviraston päätelmät merkittävistä puutteista tällä alalla covid-19-pandemian aikana; |
| --- | --- |

52.

| 53. | panee merkille, että vammaiset henkilöt kuuluvat syrjäytyneimpiin ja riskialtteimpiin väestöryhmiin kaikissa kriisien koettelemissa yhteisöissä; korostaa lisäksi, että sodan seurauksena vammaiset henkilöt joutuvat aseellisissa konflikteissa väkivaltaisten hyökkäysten ja pakkosiirtojen kohteiksi ja heidän tarpeitaan laiminlyödään myös taistelujen keskelle jääneille siviileille suunnatussa humanitaarisessa avussa ja usein heidät hylätään koteihinsa tai tyhjiksi jääneisiin kyliin useiksi päiviksi tai viikoiksi ilman riittäviä mahdollisuuksia saada ruokaa tai vettä; muistuttaa tässä yhteydessä siitä merkityksestä, mikä lapsen oikeuksia koskevalla EU:n strategialla, lapsitakuulla, vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevalla EU:n strategialla 2021–2030 ja kaikilla sovellettavilla EU:n oikeudellisilla välineillä, myös tilapäistä suojelua koskevalla direktiivillä (53), on tuessa, jota jäsenvaltioille annetaan vammaisten pakolaisten erityistarpeisiin, suojeluun ja hoitoon vastaamisessa; |
| --- | --- |

53.

Liikkumisvapaus ja vastavuoroinen tunnustaminen: tarve laajentaa eurooppalaisen vammaiskortin etuuksia

| 54. | korostaa, että vammaisaseman vastavuoroinen määrittely, diagnosointi ja tunnustaminen on välttämätöntä kaikilla aloilla kaikkialla EU:ssa, ja kehottaa komissiota nopeuttamaan tähän liittyvää työtään, jotta voidaan varmistaa vammaisaseman tunnustaminen liikuttaessa kaikkialla EU:ssa ja turvata vammaisten henkilöiden vapaa liikkuvuus kaikissa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pitää myönteisenä, että komissio ilmoitti vuonna 2022 aiekirjeessään parlamentille aikovansa esittää vuonna 2023 lainsäädäntöehdotuksen EU:n vammaiskortista, joka sisältyy myös komission vuoden 2023 työohjelmaan; |
| --- | --- |

55.

| 56. | uskoo vahvasti, että EU:n vammaiskortin tulisi perustua sitovaan EU-säädökseen ja että sen olisi katettava kulttuurin, vapaa-ajan ja urheilun lisäksi useita eri aloja; korostaa, että vammaiskortin olisi myös oletusarvoisesti katettava julkiset palvelut, kuten julkinen liikenne kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla, että sillä tulee olla oma EU:n verkkosivusto ja saavutettava verkkotietokanta, jotka ovat saatavilla kaikilla EU:n kielillä, mukaan lukien erityisissä viestintämuodoissa, kuten selkokieli, pistekirjoitus ja viittomakieli; pyytää lisäksi komissiota harkitsemaan EU:n vammaiskortin täytäntöönpanon hallinnoinnin rahoittamista ESR+:sta; |
| --- | --- |

56.

| 57. | uskoo vahvasti, että vammaisten henkilöiden ja heitä edustavien järjestöjen on osallistuttava tiiviisti EU:n vammaiskortin täytäntöönpanoon ja siihen liittyvään viestintään; katsoo, että tämä edellyttää ensinnäkin nykyisen lainsäädännön ja politiikkojen tarkastelua, että tätä on tuettava vahvalla tiedotusprosessilla, että tämän jälkeen on toteutettava eriteltyihin tietoihin perustuva erityinen vaikutustenarviointi ja että tämän on johdettava konkreettisiin täytäntöönpanotoimenpiteisiin; |
| --- | --- |

57.

Yleisten osallistavien koulutusympäristöjen tukeminen sekä terveydenhuollon laadukkuuden ja saavutettavuuden varmistaminen

| 58. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ryhtymään toimenpiteisiin, joilla edistetään vammaisyleissopimuksen mukaisesti kaikkien vammaisten oppijoiden esteetöntä pääsyä osallistavaan ja laadukkaaseen koulutukseen, myös sähköisen oppimisen ja elinikäisen oppimisen osalta, ja mahdollisuutta nauttia siitä, sekä sisällyttämään koulutustavoitteen saavuttamispyrkimyksiin myös Eurooppa 2020 -strategian vammaisia koskevat indikaattorit; korostaa, että on tärkeää varmistaa oppilaiden ja opiskelijoiden yhdenvertainen pääsy opetukseen, varhaiskasvatus mukaan lukien, luokkahuoneissa riippumatta siitä, ovatko he vammaisia henkilöitä; kehottaa jäsenvaltioita lisäämään investointeja Erasmus+ -ohjelmaan ja hyödyntämään sen tarjoamia rahoitusmahdollisuuksia; |
| --- | --- |

58.

| 59. | pitää valitettavana, että joissakin jäsenvaltioissa on investoitu vain vähän ympäristöihin, jotka on tarkoitettu erikoistuneiden ammattilaisten antamaa erityishoitoa tarvitseville vammaisille henkilöille, minkä vuoksi joissakin tapauksissa kyseiset henkilöt, erityisesti kouluikäiset nuoret, joutuvat lähtemään perheensä luota päästäkseen heille sopiviin ympäristöihin muihin jäsenvaltioihin; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kehottaa komissiota varmistamaan, että digitaaliset ympäristöt ovat saavutettavia kaikille; toteaa, että suoratekstitys, selkokieli, viittomakielitulkkaus ja saavutettavien verkkosivustojen luominen ovat olennaisen tärkeitä koulutuksen ja tiedon tarjoamiseksi vammaisille henkilöille; |
| --- | --- |

60.

| 61. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toimimaan pikaisesti sen varmistamiseksi, että vammaisille henkilöille – myös psykososiaalisesti vammaisille henkilöille – tarjotaan maksuttomassa tai kohtuuhintaisessa terveydenhuollossa ja muissa ohjelmissa sama valikoima, laatu ja standardit kuin muillekin, mukaan lukien seksuaali- ja lisääntymisterveyspalvelut ja EU:n syöväntorjuntasuunnitelmaan sisältyvät aloitteet; |
| --- | --- |

61.

| 62. | suosittelee vahvasti, että EU:n varoilla tuetaan vammaisuuden huomioon ottavien sairauksia koskevien palvelujen kehittämistä jäsenvaltioissa; ehdottaa, että komissio harkitsee esteettömyysnormien laatimista seulontalaitteille; |
| --- | --- |

62.

| 63. | katsoo, että esteettömissä kansanterveyskampanjoissa ja sairauksien ehkäisyä, seulontaa ja hoitoa koskevassa viestinnässä on otettava huomioon vammaiset henkilöt ja että tietoja on levitettävä erilaisissa esteettömissä muodoissa, esimerkiksi viittomakielellä, pistekirjoituksella ja selkokielisessä muodossa; |
| --- | --- |

63.

| 64. | kehottaa jäsenvaltioita takaamaan hoidon ja tuen jatkuvuuden, sillä nämä päättyvät usein koulunkäynnin päättyessä, mikä aiheuttaa vaikeuksia työmarkkinoille siirtymisessä ja heikentää työllistymistukimahdollisuuksia ja valmiuksia elää itsenäisesti; |
| --- | --- |

64.

| 65. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että vammaisilla henkilöillä on yhdenvertaiset mahdollisuudet osallistua työmarkkinoille, oikeus osallistavaan ja yleiseen koulutukseen sekä terveyspalveluihin ja yhtäläinen oikeus kuljetukseen siten, että poistetaan sosiaalisen elämän perusesteet ja sovelletaan kaikille sopivan suunnittelun periaatteita infrastruktuuriin ja digitaalialaan tehtäviin investointeihin kaikkialla EU:ssa; |
| --- | --- |

65.

| 66. | kehottaa komissiota kehittämään kattavan ja monialaisen eurooppalaisen mielenterveysstrategian asianmukaisena jatkotoimena mielenterveyttä ja henkistä hyvinvointia koskevalle eurooppalaiselle toimintakehykselle ja parantamaan mielenterveyttä ja henkistä hyvinvointia koskevien toimien EU-kompassia; toteaa, että tällä strategialla olisi pyrittävä vaatimaan jäsenvaltioita integroimaan mielenterveyspalvelut fyysiseen hoitoon, koska nämä liittyvät läheisesti toisiinsa, ja keskittymään erityisesti vammaisiin henkilöihin, sekä tarjoamaan tehokasta hoitoa näytön ja ihmisoikeuksien perusteella ja lisäämään tarjottavien palvelujen määrää, jotta useammat ihmiset voivat saada hoitoa; kehottaa jäsenvaltioita erityisesti sisällyttämään asiaan liittyviin EU-varoihinsa lapsille ja nuorille suunnattujen neuropsykiatristen palvelujen parantamisen, koska he ovat kärsineet eniten pandemian seurauksena toteutetuista toimenpiteistä, jotka ovat lisänneet ongelmia, köyhyyttä ja henkistä kärsimystä dramaattisin seurauksin; |
| --- | --- |

66.

| 67. | kehottaa komissiota tarkistamaan rajat ylittävästä terveydenhuollosta annettua direktiiviä sen saattamiseksi vammaisyleissopimuksen mukaiseksi ja laadukkaan rajat ylittävän terveydenhuollon takaamiseksi vammaisille henkilöille; |
| --- | --- |

67.

Osallistavan työllisyyden edistäminen

| 68. | korostaa, että vammaisten henkilöiden mahdollisuus käyttää oikeuttaan tehdä työtä (54) liittyy tiiviisti toimenpiteisiin, joilla torjutaan suoraa ja välillistä syrjintää ja köyhyyttä sekä terveydenhuollon, koulutuksen, asumisen, hoidon, tuen, liikkumisen ja rakennetun ympäristön esteettömyyden esteitä sekä erottelua ja laitoksiin sijoittamista; kannustaa siksi komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan tehokkaita ja konkreettisia toimenpiteitä, joilla edistetään vammaisten henkilöiden ja heidän perheidensä yhdenvertaisuutta, monimuotoisuutta ja horisontaalista osallisuutta yhteiskunnan kaikilla osa-alueilla, muun muassa henkilökohtaisen avun, itsenäisen elämisen, sosiaalisen suojelun, tietoisuuden lisäämisen ja esteettömän ympäristön avulla; muistuttaa, että vammaisten henkilöiden integroituminen työmarkkinoille on olennaisen tärkeää sosiaalisen osallisuuden ja yhtäläisten mahdollisuuksien kannalta ja että sen lisäksi se tarjoaa merkittäviä mahdollisuuksia heidän taloudelliselle riippumattomuudelleen ja hyödyttää taloutta laajemmin; |
| --- | --- |

68.

| 69. | pyytää Euroopan työviranomaista tekemään yhteistyötä kansallisten työsuojeluviranomaisten kanssa voimassa olevan lainsäädännön täytäntöönpanemiseksi; suosittaa, että työsuojelutarkastajat valvovat julkisia ja yksityisiä työnantajia sen varmistamiseksi, että vammaisten henkilöiden työhön liittyviä oikeuksia kunnioitetaan; |
| --- | --- |

69.

| 70. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita soveltamaan kokonaisvaltaista elämänkaariajatteluun perustuvaa toimintapoliittista lähestymistapaa, jolla tuetaan syrjinnän ehkäisemistä ja varmistetaan vammaisten henkilöiden tosiasiallinen pysyminen ja osallistaminen työmarkkinoilla; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita panemaan vammaisyleissopimuksen kaikilta osin täytäntöön ja valtavirtaistamaan sen kaikissa lainsäädäntö-, politiikka- ja rahoitustoimissa, erityisesti vammaisten henkilöiden sosiaalisen osallisuuden ja työmarkkinoille osallistumisen osalta; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita ratifioimaan vammaisyleissopimuksen valinnaisen pöytäkirjan; |
| --- | --- |

70.

| 71. | panee tyytyväisenä merkille työllisyys- ja sosiaaliministerien 16. kesäkuuta 2022 käymän periaatekeskustelun vammaisten henkilöiden työllistämisestä, vammaisten henkilöiden palkkaamista jarruttavien tekijöiden poistamisesta ja toimista, joilla edistetään heidän integroitumistaan työmarkkinoille; odottaa mielenkiinnolla jäsenvaltioiden konkreettisia jatkotoimia; |
| --- | --- |

71.

| 72. | korostaa tarvetta kiinnittää erityistä huomiota etnisiin vähemmistöihin, kuten maahanmuuttajat, pakolaiset, romanit ja afrikkalaistaustaiset henkilöt, kuuluvien vammaisten henkilöiden työllisyystilanteeseen; |
| --- | --- |

72.

| 73. | korostaa, että on luotava ihmisoikeuksiin perustuva lähestymistapa kehykseksi, jonka puitteissa yhteiskunta tarkastelee vammaisuutta, ja että vammaistukea on mukautettava vastaavasti; korostaa esteettömyyden kokonaisvaltaisen määritelmän ja soveltamisen merkitystä ja painottaa sen arvoa välttämättömänä perustana sille, että vammaiset henkilöt saavat vammaisyleissopimuksessa tunnustetut ja vammaisyleissopimuksen yleiskommentin nro 2 mukaiset yhdenvertaiset mahdollisuudet, ottaen huomioon vammaisten henkilöiden tarpeiden moninaisuus ja edistäen kaikille sopivaa suunnittelua EU:n periaatteena (55); |
| --- | --- |

73.

| 74. | kehottaa komissiota aloittamaan mahdollisimman pian yhdenvertaista kohtelua työssä koskevan direktiivin tarkistamisen, erityisesti vammaisten työntekijöiden kohtuullisia mukautuksia koskevien yhdenmukaistettujen vähimmäisvaatimusten osalta, jotta se voidaan yhdenmukaistaa täysin vammaisyleissopimuksen määräysten kanssa ja voidaan panna täytäntöön osallistava prosessi, jolla pyritään varmistamaan vammaisia henkilöitä edustavien järjestöjen suora ja täysimääräinen osallistuminen; |
| --- | --- |

74.

| 75. | korostaa, että on tärkeää ottaa vammaiset henkilöt, heidän perheensä ja heitä edustavat järjestöt aktiivisesti mukaan kaikkien heitä koskevien toimenpiteiden kehittämiseen ja täytäntöönpanoon; korostaa, että vammaisuuteen liittyvät näkökohdat on tärkeää valtavirtaistaa työpaikoilla, ja korostaa työmarkkinaosapuolten vuoropuhelun ja työnantajille suunnatun koulutuksen merkitystä tässä yhteydessä; kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan aktiivisia toimia kaikkien syrjimättömyyden turvaamiseksi ja varmistamaan, että vammaiset henkilöt voivat käyttää työ- ja ammattiyhdistysoikeuksiaan yhdenvertaisesti muiden kanssa; |
| --- | --- |

75.

| 76. | korostaa, että työpaikkakiusaaminen, mukaan lukien seksuaalinen häirintä ja siitä ilmoittamisesta johtuvat kostotoimet, estää erityisesti vammaisten naisten työnsaantia ja työllistymistä, työpaikan säilyttämistä ja yhdenvertaisia urapolkuja (56), ja että jäsenvaltioissa tarvitaan erityistoimia vammaisiin henkilöihin kohdistuvan häirinnän ennaltaehkäisemiseksi ja torjumiseksi ja siitä rankaisemiseksi; |
| --- | --- |

76.

| 77. | katsoo, että tulotukijärjestelmät, vammaisille henkilöille tarjottava tuki ja aktiivinen työllisyystuki ovat toisiaan täydentäviä toimia, kun edistetään vammaisten henkilöiden täysimääräistä ja tehokasta osallistumista työmarkkinoille, koska palkalla ei voida korvata vammaisuuteen liittyvien lisäkulujen kattamista; kehottaa siksi jäsenvaltioita eriyttämään tulotuen ja aktiivisen työllistämistuen sekä vammaisuuteen liittyvän tuen (57), jotta varmistetaan, että tukikelpoisuussäännöt ovat mahdollisimman osallistavia, ja kattamaan vammaisuuteen liittyvät lisäkulut, torjumaan työssäkäyvien köyhyyttä ja varmistamaan vammaisten henkilöiden yhdenvertaisuuden, ihmisarvon ja itsenäisen elämän; kannustaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön vastaavia ratkaisuja vammaisten henkilöiden omaishoitajille, jotta he voivat ansaita tuloja hoitoon liittyvien etuuksiensa lisäksi; |
| --- | --- |

77.

| 78. | kehottaa komissiota varmistamaan, että jäsenvaltiot noudattavat yhdenvertaisen kohtelun periaatetta ja sitä periaatetta, jonka mukaan kaikille työntekijöille maksetaan samasta tai samanarvoisesta työstä sama palkka; vaatii lisäksi, että vammaisille työntekijöille olisi taattava suojatyökeskuksissa vähintään samat oikeudet ja sama asema kuin avoimilla työmarkkinoilla työskenteleville; katsoo, että tällaisissa keskuksissa olisi noudatettava yksilöllistä lähestymistapaa ja niitä olisi mahdollisuuksien mukaan käytettävä vain väliaikaisena vaihtoehtona vammaisille henkilöille heidän työuransa aikana; katsoo lisäksi, että näissä keskuksissa olisi pyrittävä edistämään taitojen kehittämistä ja tukemaan siirtymistä avoimille työmarkkinoille; vaatii, että tällaisissa ympäristöissä työskenteleviä vammaisia henkilöitä olisi suojeltava sovellettavilla oikeudellisilla kehyksillä, jotka kattavat sosiaalisen suojelun ja työolot, mukaan lukien vähimmäispalkkasuoja yhdenvertaisesti muiden kanssa, vammaisyleissopimuksen 27 artiklan mukaisesti; kehottaa jäsenvaltioita kehittämään suojatyölle ja tuetulle työlle osallistavia malleja, joissa kunnioitetaan vammaisten henkilöiden oikeuksia ja joilla edistetään tehokasta osallisuutta ja myöhempää siirtymistä avoimille työmarkkinoille; korostaa, että on tärkeää, että vammaiset henkilöt löytävät laadukkaita työpaikkoja, jotka vastaavat heidän taitojaan ja tavoitteitaan, ja että vammaisten henkilöiden koulutuksen sekä täydennys- ja uudelleenkoulutuksen olisi tarjottava mahdollisuuksia oppia todellisia valmiuksia ja taitoja; kehottaa jäsenvaltioita arvioimaan sitä, miten tehokkaasti nykyiset suojatyöpaikat tarjoavat vammaisille henkilöille valmiuksia työllistyä avoimilla työmarkkinoilla; kehottaa komissiota seuraamaan tätä prosessia; |
| --- | --- |

78.

| 79. | toteaa, että covid-19-kriisi on lisännyt etätyötä ja että etätyön avulla voitaisiin lisätä vammaisten henkilöiden työllisyyttä käyttämällä etätyötä vamman perusteella tehtävänä mukautuksena ja keinona paremman työ- ja yksityiselämän tasapainon saavuttamiseksi sekä kipuun ja uupumukseen liittyvien työmarkkinoille pääsyn esteiden vähentämiseksi; varoittaa kuitenkin työnantajia käyttämästä etätyötä keinona välttää kohtuullisten mukautusten tekemistä tai vammaisille työntekijöille osallistavien työpaikkakulttuurien luomista (58), koska etätyö voi eristää heitä ja sillä voi olla vaikutusta heidän mielenterveyteensä; korostaa, että etätyötä koskevia tulevia toimintalinjoja olisi kehitettävä vammaisten oikeuksien näkökulmasta ja että vammaiset henkilöt olisi otettava mukaan, kun niitä suunnitellaan, kun neuvotellaan etätyötä koskevista uusista työehtosopimuksista ja kun yritykset tarkistavat etätyötä koskevia toimintalinjojaan sen varmistamiseksi, että ne ovat vammaisystävällisiä; muistuttaa, että vammaisten henkilöiden yhdenvertaiset mahdollisuudet koulutukseen sekä digitaalisten taitojen hankkimiseen ja niihin liittyvän digitaalisen infrastruktuurin saavutettavuus sekä kaupungeissa että maaseudulla ja syrjäisillä alueilla ovat tarpeen, jotta ihmiset voivat hyötyä digitalisaation tarjoamista uusista työllistymismahdollisuuksista; korostaa, että kohtuulliset mukautukset ovat vammaisten työntekijöiden oikeus, ja katsoo, että viranomaisten olisi lisättävä tietoisuutta parantavia toimia ja ohjelmia, jotka koskevat vammaisten henkilöiden taitoja ja valmiuksia, ja olisi edistettävä yksityisten ja julkisten työnantajien tietoutta kohtuullisesta mukauttamisesta, jotta voidaan puuttua ableismiin ja varmistaa, että vastuunkantajilla on välineet vammaisten työntekijöiden palkkaamiseen, tukemiseen ja palveluksessa pitämiseen; |
| --- | --- |

79.

| 80. | toteaa, että ikääntyneiden henkilöiden oikeuksien edistäminen liittyy läheisesti vammaisten henkilöiden yhdenvertaisten oikeuksien toteutumiseen, koska ikääntyneillä on suurempi todennäköisyys saada jokin toimintarajoite ja yli 46 prosentilla 60-vuotiaista ja sitä vanhemmista henkilöistä on toimintarajoitteita; korostaa väestörakenteen muuttuessa ja erityisesti väestön ikääntyessä tarvetta vastata uusiin haasteisiin, jotka liittyvät työvoiman ikääntymisestä johtuvaan suurempaan toimintarajoitteiden määrään ja suurempaan kroonisesti sairaiden työntekijöiden määrään; korostaa, että on tärkeää kehittää toimintapolitiikkoja, myös joustavia työaikajärjestelyjä, joilla autetaan vammaisia työntekijöitä integroitumaan paremmin työmarkkinoille, sekä vammaisten henkilöiden hoitopalveluja, mukaan lukien henkilöstön koulutusta ja henkilökohtaista apua koskevat normit; |
| --- | --- |

80.

| 81. | kehottaa jäsenvaltioita valvomaan, että noudatetaan Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteita 2 ja 3, joissa taataan yhdenvertainen kohtelu ja yhdenvertaiset mahdollisuudet työmarkkinoille osallistumisen, työehtojen ja -olojen sekä miesten ja naisten urakehityksen osalta rodusta tai etnisestä alkuperästä, uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai seksuaalisesta suuntautumisesta riippumatta; kehottaa seuraamaan vammaisyleissopimuksessa vahvistettujen toimenpiteiden hyväksymistä; |
| --- | --- |

81.

| 82. | kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan vammaisille henkilöille räätälöityä tukea, joka liittyy taitojen kehittämiseen, ammatilliseen koulutukseen ja työllistymiseen, jotta voidaan varmistaa osallistava ja aktiivinen työmarkkinapolitiikka; kannustaa työvoimapalveluja sekä julkista ja yksityistä sektoria ottamaan käyttöön yksilöllisiä toimenpiteitä, joilla parannetaan vammaisten henkilöiden työllistettävyyttä ja pysymistä työmarkkinoilla vammaisyleissopimuksen noudattamiseksi, ja vaihtamaan Euroopan laajuisen julkisten työvoimapalvelujen verkoston kautta parhaita käytäntöjä vammaisten henkilöiden työllistämisestä; kehottaa jäsenvaltioita tarjoamaan ohjausta, koulutusta ja taloudellista tukea vammaisten henkilöiden työpaikkojen luomisen, rekrytoinnin, yrittäjyyden ja itsensä työllistämisen tukemiseksi myös ESR+:n avulla; korostaa myönteistä roolia, joka yhteisötaloudella voi olla vammaisten henkilöiden työllistymisessä; kehottaa jäsenvaltioita luomaan kannustimia, joilla innostetaan vammaisia henkilöitä luomaan yhteisötalouden toimijoita ja käynnistämään tuloja tuottavaa toimintaa; |
| --- | --- |

82.

| 83. | katsoo, että työmarkkinoiden tukitoimissa on otettava huomioon vammaisuus ja räätälöidyt poliittiset toimet vammaisten henkilöiden työelämään osallistumisen tukemiseksi; kehottaa jäsenvaltioita tukemaan työnhakijoiden ja työpaikkojen yhteensovittamista, ammatillista profilointia, samanaikaista työskentelyä ja koulutusta, työssäoppimista, työssä tapahtuvaa perehdytystä, urakehitystä ja mentorointia sekä osallistavaa ja saavutettavaa ammatillista koulutusta, jotta voidaan tukea vammaisten henkilöiden välttämätöntä integroitumista ja pysymistä työelämässä; korostaa, että toimet vammaisten henkilöiden osallisuuden ja työllisyyden parantamiseksi eivät ole tehokkaita, ellei puututa myös vammaisuuteen liittyviin stereotypioihin ja leimautumiseen työpaikalla ja laajemmin yhteiskunnassa; korostaa tässä yhteydessä, että on tärkeää lisätä kouluttajien, työnantajien ja työntekijöiden sekä suuren yleisön tietoisuutta ja parantaa valistusta, jotta voidaan torjua vammaisten henkilöiden syrjintää, muuttaa ajattelutapoja ja varmistaa aidosti osallistavat yhteiskunnat; |
| --- | --- |

83.

| 84. | korostaa, että vammaisten henkilöiden alhainen työvoimaosuus haittaa sosioekonomista osallisuutta, jota on parannettava EU:n tason ja kansallisilla ohjelmilla, joilla pyritään aktivoimaan ja kouluttamaan työmarkkinoilta syrjäytyneitä henkilöitä; korostaa, että vaikka vammaisten henkilöiden työmarkkinoille osallistumisen tukeminen ja edistäminen on ratkaisevan tärkeää, on myös otettava käyttöön riittävät ja osallistavat sosiaalisen suojelun mekanismit sen varmistamiseksi, että tukea on saatavilla kaikille vammaisille henkilöille; |
| --- | --- |

84.

| 85. | kehottaa jälleen komissiota ja jäsenvaltioita arvioimaan työn tulevaisuuden keskeisiä suuntauksia vammaisuuden näkökulmasta, jotta voidaan määrittää ja käynnistää erityistoimia työmarkkinoiden osallistavuuden parantamiseksi ja digitaalisen kuilun kaventamiseksi; korostaa, että on tärkeää hyödyntää paremmin innovatiivisia teknologioita tasapuolisten toimintaedellytysten luomiseksi ja koulutuksen ja työllistymisen esteiden poistamiseksi erityisesti digitaalisilla työmarkkinoilla ja auttaa vammaisia henkilöitä saamaan käyttöönsä digitaalisia välineitä ja ohjelmistoja, jotka ovat välttämättömiä heidän itsenäisen elämisensä kannalta; korostaa, että vammaisia henkilöitä on suojeltava tekoälyyn perustuvalta syrjinnältä työhönottoa, valintaa, ylennyksiä ja irtisanomista koskevissa päätöksissä; kehottaa jäsenvaltioita parantamaan syrjäytymisvaarassa olevien ihmisryhmien, muun muassa vammaisten henkilöiden ja ikääntyneiden, digitaalisia taitoja koskevien kurssien tavoittavuutta, jotta heidät voidaan integroida paremmin sosiaaliseen elämään ja työmarkkinoille ja jotta voidaan parantaa sähköisten palvelujen ja hallinnon saavutettavuutta; |
| --- | --- |

85.

| 86. | tukee voimakkaasti EU:n tason tutkimusta ja kohdennettuja aloitteita sellaisista ohjelmista ja palveluista, jotka ovat osoittautuneet tehokkaiksi tuettaessa vammaisten henkilöiden integroitumista työmarkkinoille pitkällä aikavälillä sekä sosiaalisia investointeja niihin, kiinnittäen erityistä huomiota autismikirjon henkilöihin; ehdottaa, että jäsenvaltiot teettävät tutkimuksia malleista ja ohjelmista, joille ei vielä ole näyttöpohjaa, sekä rahoittavat palvelujen tarjoamiseen liittyvää innovointia, kuten apuvälineteknologioihin sovellettavaa tekoälyä (59); |
| --- | --- |

86.

| 87. | kehottaa jäsenvaltioita ja erityisesti kansallisia koordinaattoreita kiinnittämään eurooppalaisen lapsitakuun mukaisissa monivuotisissa kansallisissa strategioissaan erityistä huomiota vammaisten lasten tarpeisiin ja varmistamaan laadukkaiden palvelujen, erityisesti osallistavan koulutuksen, tehokkaan ja maksuttoman saatavuuden; kehottaa niitä tarjoamaan kaikille vammaisille pakolaislapsille mahdollisuuden terveelliseen ravintoon ja asianmukaiseen asumiseen yhdenvertaisesti vastaanottavien maiden lasten kanssa neuvoston suosituksen (EU) 2021/1004 mukaisesti, jotta varmistetaan, että kansallisissa yhdennetyissä toimenpiteissä otetaan huomioon moniperusteiset haitat; kehottaa näin ollen jäsenvaltioita ja komissiota lisäämään jälleen kiireellisesti eurooppalaisen lapsitakuun rahoitusta vähintään 20 miljardin euron kohdennetulla budjetilla; kannustaa tässä yhteydessä kaikkia jäsenvaltioita osoittamaan enemmän kuin ESR+:n yhteistyössä hallinnoitavan toimintalohkon vähimmäismäärärahat eurooppalaisen lapsitakuun mukaisten toimien tukemiseen; kehottaa jälleen jäsenvaltioita panemaan täytäntöön vahvistetun nuorisotakuun, jotta varmistetaan korkeatasoinen tarjonta, myös oikeudenmukainen palkka, sekä sosiaalisen suojelun saatavuus ja sellaiset työympäristöt, jotka on mukautettu vammaisten henkilöiden tarpeisiin; |
| --- | --- |

87.

| 88. | kehottaa jäsenvaltioita panemaan täytäntöön vanhempien ja omaistaan hoitavien työ- ja yksityiselämän tasapainottamista koskevan direktiivin, jolla otetaan käyttöön viiden työpäivän omaishoitovapaa vuodessa; painottaa, että erityisen heikossa asemassa oleville vanhemmille, kuten vammaisille vanhemmille tai vammaisten tai pitkäaikaissairaiden lasten vanhemmille, olisi harkittava erityisjärjestelyjä, jotka koskevat omaishoito-, isyys- ja vanhempainvapaata ja joustavia työaikoja ilman, että työnantaja voisi vaikuttaa asiaan; |
| --- | --- |

88.

| 89. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan paremmat työ- ja elinolot muun muassa riittävien vähimmäispalkkojen ja palkkauksen läpinäkyvyyttä koskevien toimenpiteiden avulla, jotta vammaisten palkkaeroja voidaan kaventaa ja voidaan saavuttaa osallistava ja kestävä kasvu työmarkkinoilla; korostaa, että on tärkeää hyväksyä nopeasti vähimmäispalkkoja ja palkkauksen läpinäkyvyyttä koskeva direktiivi, jota on sovellettava kaikilta osin vammaisiin henkilöihin; |
| --- | --- |

89.

| 90. | kehottaa komissiota laatimaan eurooppalaisen oikeuskehyksen osallistaville yrityksille ja edistämään sitä, jotta vammaisille henkilöille voidaan luoda pysyviä työpaikkoja; |
| --- | --- |

90.

o

o o

| 91. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

91.

---

(1)  EUVL L 23, 27.1.2010, s. 35.

(2)  EUVL C 340, 15.12.2010, s. 11.

(3)  https://reliefweb.int/report/world/covid-19-gender-and-disability-checklist-preventing-and-addressing-gender-based

(4)  https://www.eesc.europa.eu/sites/default/files/files/qe-02-19-153-fi-n.pdf

(5)  EUVL C 97, 24.3.2020, s. 41.

(6)  EUVL L 315, 3.12.2007, s. 14.

(7)  EUVL L 189, 28.5.2021, s. 34.

(8)  EUVL L 315, 14.11.2012, s. 57.

(9)  EUVL L 327, 2.12.2016, s. 1.

(10)  EUVL L 303, 28.11.2018, s. 69.

(11)  EUVL L 321, 17.12.2018, s. 36.

(12)  EUVL L 151, 7.6.2019, s. 70.

(13)  EUVL L 188, 12.7.2019, s. 79.

(14)  EYVL L 303, 2.12.2000, s. 16.

(15)  EUVL L 127, 16.5.2019, s. 34.

(16)  EUVL C 137 E, 27.5.2010, s. 68.

(17)  EYVL L 167, 12.6.1998, s. 25.

(18)  EUVL L 223, 22.6.2021, s. 14.

(19)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-14646-2019-INIT/fi/pdf

(20)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0265.

(21)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0129.

(22)  EUVL C 434, 15.11.2022, s. 50.

(23)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0219.

(24)  EUVL C 81, 18.2.2022, s. 43.

(25)  EUVL C 251, 30.6.2022, s. 2.

(26)  EUVL C 184, 5.5.2022, s. 88.

(27)  EUVL C 132, 24.3.2022, s. 129.

(28)  EUVL C 506, 15.12.2021, s. 94.

(29)  EUVL C 474, 24.11.2021, s. 48.

(30)  EUVL C 371, 15.9.2021, s. 6.

(31)  EUVL C 316, 6.8.2021, s. 2.

(32)  EUVL C 362, 8.9.2021, s. 8.

(33)  EUVL C 346, 27.9.2018, s. 94.

(34)  EUVL C 363, 28.10.2020, s. 164.

(35)  Tutkimus – ”European structural and investment funds and people with disabilities in the European Union”, European parlamentti, sisäasioiden pääosasto, politiikkayksikkö C – Kansalaisten oikeudet sekä perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasiat, 3. marraskuuta 2016.

(36)  Tutkimus – ”Inclusive education for learners with disabilities”, Euroopan parlamentti, sisäasioiden pääosasto, politiikkayksikkö C – Kansalaisten oikeudet sekä perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasiat, 15. syyskuuta 2017.

(37)  Tutkimus – ”The protection role of the Committee on petitions in the context of the implementation of the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities”, Euroopan parlamentti, sisäasioiden pääosasto, politiikkayksikkö C – Kansalaisten oikeudet sekä perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasiat, 9. lokakuuta 2015.

(38)  Selvitys – ”The European Accessibility Act”, Euroopan parlamentti, sisäasioiden pääosasto, politiikkayksikkö C – Kansalaisten oikeudet sekä perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasiat, 15. elokuuta 2016.

(39)  Tutkimus – ”Transport and tourism for persons with disabilities and persons with reduced mobility”, Euroopan parlamentti, sisäasioiden pääosasto, politiikkayksikkö B – Rakenne- ja koheesiopolitiikka, 8. toukokuuta 2018.

(40)  Tutkimus – ”The Post-2020 European Disability Strategy”, Euroopan parlamentti, sisäasioiden pääosasto, politiikkayksikkö C – Kansalaisten oikeudet sekä perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasiat, 15. heinäkuuta 2020.

(41)  Tutkimus – ”The Implementation of the Charter of Fundamental Rights in the EU institutional framework”, Euroopan parlamentti, sisäasioiden pääosasto, politiikkayksikkö C – Kansalaisten oikeudet sekä perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasiat, 2. joulukuuta 2021.

(42)  https://www.eca.europa.eu/fi/Pages/DocItem.aspx?did=58678

(43)  EYVL L 180, 19.7.2000, s. 22.

(44)  EUVL L 167, 4.7.2018, s. 28.

(45)  EUVL L 223, 22.6.2021, s. 14.

(46)  Yhteinen arviointiraportti vammaisten henkilöiden oikeuksia käsittelevälle YK:n komitealle vammaisyleissopimuksen täytäntöönpanon tarkistamisesta EU:ssa, saatavilla osoitteessa https://equineteurope.org/wp-content/uploads/2022/02/02-14-Joint-Briefing-CRPD-Equality-and-intersectional-issues-faced-by-persons-with-disabilities-in-the-European-Union.pdf

(47)  https://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=fi&catId=1138

(48)  Euroopan vammaisfoorumin vuoden 2022 Euroopan ihmisoikeusraportti.

(49)  YK:n väestörahasto (UNFPA) ja Women Enabled International, ”Women and Young Persons with disabilities: Guidelines for Providing Rights-Based, Gender-Responsive Services to Address Gender-Based Violence and Sexual and Reproductive Health and Rights”, 2018, https://www.unfpa.org/sites/default/files/pub-pdf/UNFPA-WEI_Guidelines_Disability_GBV_SRHR_FINAL_19-11-18_0.pdf

(50)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1060, annettu 24. kesäkuuta 2021, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä (EUVL L 231, 30.6.2021, s. 159).

(51)  Vammaisten henkilöiden oikeuksia koskeva strategia 2021–2030, (COM(2021)0101), s. 16.

(52)  https://www.edf-feph.org/content/uploads/2022/09/Final-Forced-Sterilisarion-Report-2022-European-Union-copia_compressed.pdf

(53)  Neuvoston direktiivi 2001/55/EY, annettu 20. heinäkuuta 2001, vähimmäisvaatimuksista tilapäisen suojelun antamiseksi siirtymään joutuneiden henkilöiden joukottaisen maahantulon tilanteissa, ja toimenpiteistä näiden henkilöiden vastaanottamisen ja vastaanottamisesta jäsenvaltioille aiheutuvien rasitusten tasapuolisen jakautumisen edistämiseksi (EYVL L 212, 7.8.2001, s. 12).

(54)  Vammaisyleissopimuksen 27 artikla.

(55)  Vammaisyleissopimuksen 2 artiklan mukaan kaikille sopivalla suunnittelulla tarkoitetaan tuotteiden, ympäristöjen, ohjelmien ja palvelujen suunnittelua sellaisiksi, että kaikki ihmiset voivat käyttää niitä mahdollisimman laajasti ilman mukautuksia tai erikoissuunnittelua. ”Kaikille sopiva suunnittelu” ei sulje pois yksittäisten vammaisryhmien mahdollisesti tarvitsemia apuvälineitä.

(56)  Europe 2020 data & People with disabilities – tables (EU SILC 2017), Stefanos Grammenos, Centre for European Social and Economic Policy, 27. joulukuuta 2019.

(57)  Vammaisten henkilöiden oikeuksia käsittelevän YK:n erityisraportoijan raportti, joka esiteltiin YK:n yleiskokouksen 70. istunnossa 7. elokuuta 2015.

(58)  Schur, L.A., Ameri, M. ja Kruse, D., Telework After COVID: A ”Silver Lining” for Workers with Disabilities?, Journal of Occupational Rehabilitation, vol. 30, nro 4, 2020, s. 521–536.

(59)  European Platform for Rehabilitation, Artificial intelligence and service provision for people with disabilities – An analytical paper, 2022.

---

| 17.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 177/35 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 177/35

---

P9_TA(2022)0436

EU:n pitkän aikavälin maaseutuvisio

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. joulukuuta 2022 EU:n pitkän aikavälin maaseutuvisiosta – Vahvat, verkottuneet, selviytymiskykyiset ja vauraat maaseutualueet vuoteen 2040 mennessä (2021/2254(INI))

(2023/C 177/04)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 30. kesäkuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”EU:n pitkän aikavälin maaseutuvisio – Vahvat, verkottuneet, selviytymiskykyiset ja vauraat maaseutualueet” (COM(2021)0345), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. kesäkuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”EU:n pitkän aikavälin maaseutuvisio – Vahvat, verkottuneet, selviytymiskykyiset ja vauraat maaseutualueet” (COM(2021)0345),

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman ja kestävän kehityksen tavoitteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman ja kestävän kehityksen tavoitteet,

| — | ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen osapuolten 21. konferenssissa hyväksytyn Pariisin sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen osapuolten 21. konferenssissa hyväksytyn Pariisin sopimuksen,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 39 ja 174 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 39 ja 174 artiklan,

| — | ottaa huomioon vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 17. joulukuuta 2020 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 17. joulukuuta 2020 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 (1),

| — | ottaa huomioon puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja (EU) 2018/1999 muuttamisesta 30. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1119 (2) (eurooppalainen ilmastolaki), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja (EU) 2018/1999 muuttamisesta 30. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1119 (2) (eurooppalainen ilmastolaki),

| — | ottaa huomioon jäsenvaltioiden yhteisen maatalouspolitiikan nojalla laadittavien, Euroopan maatalouden tukirahastosta (maataloustukirahasto) ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahasto) rahoitettavien strategiasuunnitelmien (YMP:n strategiasuunnitelmat) tukea koskevista säännöistä sekä asetusten (EU) N:o 1305/2013 ja (EU) N:o 1307/2013 kumoamisesta 2. joulukuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/2115 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon jäsenvaltioiden yhteisen maatalouspolitiikan nojalla laadittavien, Euroopan maatalouden tukirahastosta (maataloustukirahasto) ja Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastosta (maaseuturahasto) rahoitettavien strategiasuunnitelmien (YMP:n strategiasuunnitelmat) tukea koskevista säännöistä sekä asetusten (EU) N:o 1305/2013 ja (EU) N:o 1307/2013 kumoamisesta 2. joulukuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/2115 (3),

| — | ottaa huomioon yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta sekä asetuksen (EU) N:o 1306/2013 kumoamisesta 2. joulukuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/2116 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta, hallinnoinnista ja seurannasta sekä asetuksen (EU) N:o 1306/2013 kumoamisesta 2. joulukuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/2116 (4),

| — | ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä 24. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060 (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä 24. kesäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/1060 (5),

| — | ottaa huomioon Digitaalinen Eurooppa -ohjelman perustamisesta 29. huhtikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/694 (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Digitaalinen Eurooppa -ohjelman perustamisesta 29. huhtikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/694 (6),

| — | ottaa huomioon 27. lokakuuta 2016 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Miten YMP voi edistää työpaikkojen luomista maaseutualueilla?” (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. lokakuuta 2016 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Miten YMP voi edistää työpaikkojen luomista maaseutualueilla?” (7),

| — | ottaa huomioon 4. huhtikuuta 2017 antamansa päätöslauselman naisista ja heidän asemastaan maaseutualueilla (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. huhtikuuta 2017 antamansa päätöslauselman naisista ja heidän asemastaan maaseutualueilla (8),

| — | ottaa huomioon 15. marraskuuta 2017 antamansa päätöslauselman toimintasuunnitelmasta luontoa, ihmisiä ja taloutta varten (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. marraskuuta 2017 antamansa päätöslauselman toimintasuunnitelmasta luontoa, ihmisiä ja taloutta varten (9),

| — | ottaa huomioon 30. toukokuuta 2018 antamansa päätöslauselman ruoan ja maanviljelyn tulevaisuudesta (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. toukokuuta 2018 antamansa päätöslauselman ruoan ja maanviljelyn tulevaisuudesta (10),

| — | ottaa huomioon 3. lokakuuta 2018 antamansa päätöslauselman maaseutu- ja vuoristoalueiden sekä syrjäisten alueiden erityistarpeiden huomioon ottamisesta (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. lokakuuta 2018 antamansa päätöslauselman maaseutu- ja vuoristoalueiden sekä syrjäisten alueiden erityistarpeiden huomioon ottamisesta (11),

| — | ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2022 antamansa päätöslauselman koheesiopolitiikan merkityksestä innovatiivisten ja älykkäiden muutosten sekä tieto- ja viestintätekniikan alueellisen yhteenliitettävyyden edistämisessä (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2022 antamansa päätöslauselman koheesiopolitiikan merkityksestä innovatiivisten ja älykkäiden muutosten sekä tieto- ja viestintätekniikan alueellisen yhteenliitettävyyden edistämisessä (12),

| — | ottaa huomioon 8. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman eurooppalaisesta metsästrategiasta – tie eteenpäin (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman eurooppalaisesta metsästrategiasta – tie eteenpäin (13),

| — | ottaa huomioon 20. lokakuuta 2021 antamansa päätöslauselman Pellolta pöytään -strategiasta oikeudenmukaista, terveyttä edistävää ja ympäristöä säästävää elintarvikejärjestelmää varten (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. lokakuuta 2021 antamansa päätöslauselman Pellolta pöytään -strategiasta oikeudenmukaista, terveyttä edistävää ja ympäristöä säästävää elintarvikejärjestelmää varten (14),

| — | ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman vuoteen 2030 ulottuvasta EU:n biodiversiteettistrategiasta – Luonto takaisin osaksi elämäämme (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman vuoteen 2030 ulottuvasta EU:n biodiversiteettistrategiasta – Luonto takaisin osaksi elämäämme (15),

| — | ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma” (COM(2019)0640),

| — | ottaa huomioon 20. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Pellolta pöytään -strategia oikeudenmukaista, terveyttä edistävää ja ympäristöä säästävää elintarvikejärjestelmää varten” (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Pellolta pöytään -strategia oikeudenmukaista, terveyttä edistävää ja ympäristöä säästävää elintarvikejärjestelmää varten” (COM(2020)0381),

| — | ottaa huomioon 20. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia – Luonto takaisin osaksi elämäämme” (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia – Luonto takaisin osaksi elämäämme” (COM(2020)0380),

| — | ottaa huomioon 12. marraskuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Valmiussuunnitelma elintarvikehuollon ja elintarviketurvan varmistamiseksi kriisiaikoina” (COM(2021)0689), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. marraskuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Valmiussuunnitelma elintarvikehuollon ja elintarviketurvan varmistamiseksi kriisiaikoina” (COM(2021)0689),

| — | ottaa huomioon 16. heinäkuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Uusi EU:n metsästrategia 2030” (COM(2021)0572), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. heinäkuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Uusi EU:n metsästrategia 2030” (COM(2021)0572),

| — | ottaa huomioon 4. helmikuuta 2022 annetun komission tiedonannon kahdeksannesta koheesiokertomuksesta: Koheesio Euroopassa kohti vuotta 2050 mentäessä (COM(2022)0034), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. helmikuuta 2022 annetun komission tiedonannon kahdeksannesta koheesiokertomuksesta: Koheesio Euroopassa kohti vuotta 2050 mentäessä (COM(2022)0034),

| — | ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2020 julkaistun komission kertomuksen väestönmuutoksen vaikutuksesta (COM(2020)0241), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2020 julkaistun komission kertomuksen väestönmuutoksen vaikutuksesta (COM(2020)0241),

| — | ottaa huomioon 27. tammikuuta 2021 julkaistun komission vihreän kirjan väestön ikääntymisestä – Sukupolvien välisen solidaarisuuden ja vastuullisuuden edistäminen (COM(2021)0050), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. tammikuuta 2021 julkaistun komission vihreän kirjan väestön ikääntymisestä – Sukupolvien välisen solidaarisuuden ja vastuullisuuden edistäminen (COM(2021)0050),

| — | ottaa huomioon Corkissa syyskuussa 2016 pidetyn eurooppalaisen maaseudun kehittämiskonferenssin osapuolten hyväksymän Cork 2.0 -julistuksen ”Parempi elämä maaseutualueilla”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Corkissa syyskuussa 2016 pidetyn eurooppalaisen maaseudun kehittämiskonferenssin osapuolten hyväksymän Cork 2.0 -julistuksen ”Parempi elämä maaseutualueilla”,

| — | ottaa huomioon 13. huhtikuuta 2018 Bledissä Sloveniassa allekirjoitetun Bledin julkilausuman älykkäämmän tulevaisuuden edistämiseksi EU:n maaseudulla (”Bled Declaration for a Smarter Future of the Rural Areas in the EU”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. huhtikuuta 2018 Bledissä Sloveniassa allekirjoitetun Bledin julkilausuman älykkäämmän tulevaisuuden edistämiseksi EU:n maaseudulla (”Bled Declaration for a Smarter Future of the Rural Areas in the EU”),

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien julistuksen pienviljelijöiden ja muiden maaseudulla työskentelevien ihmisten oikeuksista, jonka YK:n ihmisoikeusneuvosto hyväksyi 28. syyskuuta 2018, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien julistuksen pienviljelijöiden ja muiden maaseudulla työskentelevien ihmisten oikeuksista, jonka YK:n ihmisoikeusneuvosto hyväksyi 28. syyskuuta 2018,

| — | ottaa huomioon 3. toukokuuta 2022 antamansa päätöslauselman luonnonmukaista maataloutta koskevasta EU:n toimintasuunnitelmasta (16), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. toukokuuta 2022 antamansa päätöslauselman luonnonmukaista maataloutta koskevasta EU:n toimintasuunnitelmasta (16),

| — | ottaa huomioon 7. maaliskuuta 2016 hyväksytyn naisten syrjinnän poistamista käsittelevän YK:n komitean yleisen suosituksen nro 34 (2016) maaseudun naisten oikeuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. maaliskuuta 2016 hyväksytyn naisten syrjinnän poistamista käsittelevän YK:n komitean yleisen suosituksen nro 34 (2016) maaseudun naisten oikeuksista,

| — | ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteen 20, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteen 20,

| — | ottaa huomioon parlamentin maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan teettämän Euroopan maatalousmallin tulevaisuutta koskeneen tutkimuksen ”The future of the European Farming Model: Socio-economic and territorial implications of the decline in the number of farms and farmers in the EU”, jonka rakenne- ja koheesiopolitiikkayksikkö julkaisi huhtikuussa 2022, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon parlamentin maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan teettämän Euroopan maatalousmallin tulevaisuutta koskeneen tutkimuksen ”The future of the European Farming Model: Socio-economic and territorial implications of the decline in the number of farms and farmers in the EU”, jonka rakenne- ja koheesiopolitiikkayksikkö julkaisi huhtikuussa 2022,

| — | ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2021 annetun komission tiedonannon luonnonmukaisen tuotannon kehittämistä koskevasta toimintasuunnitelmasta (COM(2021)0141), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2021 annetun komission tiedonannon luonnonmukaisen tuotannon kehittämistä koskevasta toimintasuunnitelmasta (COM(2021)0141),

| — | ottaa huomioon 24. maaliskuuta 2022 antamansa päätöslauselman EU:n kiireellisen toimintasuunnitelman tarpeesta elintarviketurvan varmistamiseksi EU:ssa ja sen ulkopuolella Venäjän hyökättyä Ukrainaan (17), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. maaliskuuta 2022 antamansa päätöslauselman EU:n kiireellisen toimintasuunnitelman tarpeesta elintarviketurvan varmistamiseksi EU:ssa ja sen ulkopuolella Venäjän hyökättyä Ukrainaan (17),

| — | ottaa huomioon 8. huhtikuuta 2021 julkaistun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan, jossa arvioidaan YMP:n vaikutuksia sukupolvenvaihdokseen, paikalliseen kehitykseen ja työpaikkoihin maaseutualueilla (”Evaluation of the impact of the CAP on generational renewal, local development and jobs in rural areas”) (SWD(2021)0078), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. huhtikuuta 2021 julkaistun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan, jossa arvioidaan YMP:n vaikutuksia sukupolvenvaihdokseen, paikalliseen kehitykseen ja työpaikkoihin maaseutualueilla (”Evaluation of the impact of the CAP on generational renewal, local development and jobs in rural areas”) (SWD(2021)0078),

| — | ottaa huomioon 26. tammikuuta 2022 annetun Euroopan alueiden komitean lausunnon aiheesta ”EU:n pitkän aikavälin maaseutuvisio” (18), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. tammikuuta 2022 annetun Euroopan alueiden komitean lausunnon aiheesta ”EU:n pitkän aikavälin maaseutuvisio” (18),

| — | ottaa huomioon 23. maaliskuuta 2022 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta ”EU:n pitkän aikavälin maaseutuvisio” (19), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. maaliskuuta 2022 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon aiheesta ”EU:n pitkän aikavälin maaseutuvisio” (19),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan ja naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan ja naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnot,

| — | ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön (A9-0269/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan mietinnön (A9-0269/2022),

| A. | toteaa, että maaseutualueiden osuus EU:n koko alueesta on 83 prosenttia ja että niillä asuu noin 137 miljoonaa henkilöä (30 prosenttia EU:n väestöstä); ottaa huomioon, että EU:n maaseutualueet ovat erittäin tärkeitä paikkoja elintarviketuotannon, metsien ja energiantuotannon ja erityisesti uusiutuvan energian kannalta sekä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden, ilmastoneutraaliuden ja kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi; ottaa huomioon, että maaseutualueilla, erityisesti syrjäisillä ja vähemmän kehittyneillä maaseutualueilla, vuoristoalueilla, saarilla ja syrjäisimmillä alueilla, on pitkäaikaisia ja ratkaisemattomia erityishaasteita eikä niiden ainutlaatuista kehitys- ja innovointipotentiaalia oteta huomioon; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että maaseutualueiden osuus EU:n koko alueesta on 83 prosenttia ja että niillä asuu noin 137 miljoonaa henkilöä (30 prosenttia EU:n väestöstä); ottaa huomioon, että EU:n maaseutualueet ovat erittäin tärkeitä paikkoja elintarviketuotannon, metsien ja energiantuotannon ja erityisesti uusiutuvan energian kannalta sekä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden, ilmastoneutraaliuden ja kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi; ottaa huomioon, että maaseutualueilla, erityisesti syrjäisillä ja vähemmän kehittyneillä maaseutualueilla, vuoristoalueilla, saarilla ja syrjäisimmillä alueilla, on pitkäaikaisia ja ratkaisemattomia erityishaasteita eikä niiden ainutlaatuista kehitys- ja innovointipotentiaalia oteta huomioon;

| B. | ottaa huomioon, että maaseutualueiden väestön kokonaisosuus on pienentynyt viime vuosikymmenen aikana EU:n tasolla hieman ja 50 viime vuoden aikana merkittävästi ikääntymisen ja maaseudulta poismuuttamisen vuoksi (kaupungistuminen); ottaa huomioon, että yli 65-vuotiaiden osuus on yleisesti ottaen suurin maaseudulla ja osuuden odotetaan kasvavan tulevaisuudessa; ottaa huomioon, että väestö vähenee todennäköisesti neljällä viidestä EU:n maaseutualueesta vuoteen 2050 mennessä ja syrjäiset maaseutualueet menettävät yhä enemmän asukkaita; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että maaseutualueiden väestön kokonaisosuus on pienentynyt viime vuosikymmenen aikana EU:n tasolla hieman ja 50 viime vuoden aikana merkittävästi ikääntymisen ja maaseudulta poismuuttamisen vuoksi (kaupungistuminen); ottaa huomioon, että yli 65-vuotiaiden osuus on yleisesti ottaen suurin maaseudulla ja osuuden odotetaan kasvavan tulevaisuudessa; ottaa huomioon, että väestö vähenee todennäköisesti neljällä viidestä EU:n maaseutualueesta vuoteen 2050 mennessä ja syrjäiset maaseutualueet menettävät yhä enemmän asukkaita;

| C. | ottaa huomioon, että SEUT 174 artiklassa määrätään, että unionin on pyrittävä vähentämään alueiden välisiä kehityseroja kiinnittäen erityistä huomiota tiettyihin alueisiin, erityisesti maaseutualueisiin; katsoo, että maaseutualueiden on saatava riittävästi taloudellista tukea kestävän kehityksen saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että SEUT 174 artiklassa määrätään, että unionin on pyrittävä vähentämään alueiden välisiä kehityseroja kiinnittäen erityistä huomiota tiettyihin alueisiin, erityisesti maaseutualueisiin; katsoo, että maaseutualueiden on saatava riittävästi taloudellista tukea kestävän kehityksen saavuttamiseksi;

| D. | ottaa huomioon, että EU:n maaseutualueiden keskimääräinen työllisyysaste kehittyi suotuisasti vuosina 2012–2020 vaikkakin jäsenvaltioiden välillä oli eroja ja tarjolla olevien työpaikkojen laatu vaihteli; ottaa huomioon, että köyhyys- tai syrjäytymisvaarassa olevan väestön osuus on maaseudulla suurempi kuin kaupungeissa; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että EU:n maaseutualueiden keskimääräinen työllisyysaste kehittyi suotuisasti vuosina 2012–2020 vaikkakin jäsenvaltioiden välillä oli eroja ja tarjolla olevien työpaikkojen laatu vaihteli; ottaa huomioon, että köyhyys- tai syrjäytymisvaarassa olevan väestön osuus on maaseudulla suurempi kuin kaupungeissa;

| E. | ottaa huomioon, että huomattavalla osalla EU:n maatalousalan työntekijöistä on erittäin haastavat ja epävarmat työolot ja -ehdot, joille on ominaista huono palkka, pitkät työajat, pimeä työ, suuri tapaturmien ja ammattitautien esiintyvyys sekä kurjat asuinolosuhteet; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että huomattavalla osalla EU:n maatalousalan työntekijöistä on erittäin haastavat ja epävarmat työolot ja -ehdot, joille on ominaista huono palkka, pitkät työajat, pimeä työ, suuri tapaturmien ja ammattitautien esiintyvyys sekä kurjat asuinolosuhteet;

| F. | ottaa huomioon, että vesihuoltopalvelujen, sanitaation, tieliikenneyhteyksien, terveydenhuollon, koulutuksen, laajakaistainternetin ja muiden peruspalvelujen saatavuus on olennaisen tärkeää maaseutualueiden kehityksen kannalta; ottaa huomioon, että joidenkin maaseutualueiden kotitalouksilla ei edelleenkään ole mahdollisuutta käyttää välttämättömiä peruspalveluja, erityisesti vesi- ja sanitaatiopalveluja, ja että jäsenvaltioiden välillä esiintyy edelleen eroja (20); ottaa huomioon, että kansalaiset ovat määrittäneet liikenneinfrastruktuurit ja -yhteydet maaseutualueiden keskeisiksi tarpeiksi; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että vesihuoltopalvelujen, sanitaation, tieliikenneyhteyksien, terveydenhuollon, koulutuksen, laajakaistainternetin ja muiden peruspalvelujen saatavuus on olennaisen tärkeää maaseutualueiden kehityksen kannalta; ottaa huomioon, että joidenkin maaseutualueiden kotitalouksilla ei edelleenkään ole mahdollisuutta käyttää välttämättömiä peruspalveluja, erityisesti vesi- ja sanitaatiopalveluja, ja että jäsenvaltioiden välillä esiintyy edelleen eroja (20); ottaa huomioon, että kansalaiset ovat määrittäneet liikenneinfrastruktuurit ja -yhteydet maaseutualueiden keskeisiksi tarpeiksi;

| G. | ottaa huomioon, että vain joka kuudennella maaseudun asukkaalla on mahdollisuus käyttää erittäin nopeita laajakaistayhteyksiä; ottaa huomioon, että maaseutu- ja kaupunkialueiden välillä on merkittäviä eroja digitaalisissa perustaidoissa, sillä 28 prosentilla maaseutualueilla asuvista aikuisista oli perustasoiset tai sitä paremmat digitaidot, kun taas kaupungeissa asuvien aikuisten vastaava osuus oli 62 prosenttia (vuonna 2019); ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden välillä on edelleen merkittäviä eroja internetyhteyksissä ja että joissakin jäsenvaltioissa jopa 25 prosentilla maaseudun kotitalouksista ei edelleenkään ole internetyhteyttä (21); |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että vain joka kuudennella maaseudun asukkaalla on mahdollisuus käyttää erittäin nopeita laajakaistayhteyksiä; ottaa huomioon, että maaseutu- ja kaupunkialueiden välillä on merkittäviä eroja digitaalisissa perustaidoissa, sillä 28 prosentilla maaseutualueilla asuvista aikuisista oli perustasoiset tai sitä paremmat digitaidot, kun taas kaupungeissa asuvien aikuisten vastaava osuus oli 62 prosenttia (vuonna 2019); ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden välillä on edelleen merkittäviä eroja internetyhteyksissä ja että joissakin jäsenvaltioissa jopa 25 prosentilla maaseudun kotitalouksista ei edelleenkään ole internetyhteyttä (21);

| H. | ottaa huomioon, että sukupuolten tasa-arvo on EU:n perusarvo, joka on vahvistettu perussopimuksissa ja perusoikeuskirjassa; ottaa huomioon, että maaseutualueilla esiintyy edelleen huomattavaa sukupuolten epätasa-arvoa ja että naiset kärsivät siellä korkeammasta työttömyysasteesta, epävarmoista työsuhteista ja epävirallisista työjärjestelyistä ja että he ovat aliedustettuina päätöksentekoelimissä, kuten maatalousosuuskunnissa, ammattiliitoissa ja kunnanhallituksissa; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että sukupuolten tasa-arvo on EU:n perusarvo, joka on vahvistettu perussopimuksissa ja perusoikeuskirjassa; ottaa huomioon, että maaseutualueilla esiintyy edelleen huomattavaa sukupuolten epätasa-arvoa ja että naiset kärsivät siellä korkeammasta työttömyysasteesta, epävarmoista työsuhteista ja epävirallisista työjärjestelyistä ja että he ovat aliedustettuina päätöksentekoelimissä, kuten maatalousosuuskunnissa, ammattiliitoissa ja kunnanhallituksissa;

| I. | ottaa huomioon, että maatilojen määrä väheni 27 jäsenvaltion EU:ssa 32 prosenttia vuosina 2003–2016 ja että alle viiden hehtaarin pientilojen määrä väheni voimakkaimmin (38 prosenttia); ottaa huomioon, että vuonna 2016 EU:ssa oli 10,5 miljoonaa maatilaa, joista suurin osa (92 prosenttia) oli perhetiloja; ottaa huomioon, että vuoteen 2040 mennessä EU:n maatilojen määrä saattaa vähentyä vielä 6,4 miljoonalla, minkä jälkeen koko EU:ssa olisi jäljellä noin 3,9 miljoonaa maatilaa, mikä merkitsisi, että niiden määrä vähenisi huomattavasti eli 62 prosenttia vuoden 2016 määrästä; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että maatilojen määrä väheni 27 jäsenvaltion EU:ssa 32 prosenttia vuosina 2003–2016 ja että alle viiden hehtaarin pientilojen määrä väheni voimakkaimmin (38 prosenttia); ottaa huomioon, että vuonna 2016 EU:ssa oli 10,5 miljoonaa maatilaa, joista suurin osa (92 prosenttia) oli perhetiloja; ottaa huomioon, että vuoteen 2040 mennessä EU:n maatilojen määrä saattaa vähentyä vielä 6,4 miljoonalla, minkä jälkeen koko EU:ssa olisi jäljellä noin 3,9 miljoonaa maatilaa, mikä merkitsisi, että niiden määrä vähenisi huomattavasti eli 62 prosenttia vuoden 2016 määrästä;

| J. | toteaa, että vuonna 2016 jokaista alle 35-vuotiasta viljelijää kohti oli yli kuusi yli 65-vuotiasta viljelijää (22) ja että tämän vuoksi EU:n viljelijöiden ikääntyminen on yksi maaseutualueiden suurimmista haasteista; ottaa huomioon, että nuorten naisviljelijöiden osuus on erityisen pieni; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että vuonna 2016 jokaista alle 35-vuotiasta viljelijää kohti oli yli kuusi yli 65-vuotiasta viljelijää (22) ja että tämän vuoksi EU:n viljelijöiden ikääntyminen on yksi maaseutualueiden suurimmista haasteista; ottaa huomioon, että nuorten naisviljelijöiden osuus on erityisen pieni;

| K. | ottaa huomioon, että EU:n karjankasvatustilat työllistävät noin neljä miljoonaa henkilöä ja että ne hyötyvät eniten yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) toisen pilarin tuista epäsuotuisilla alueilla sijaitseville maatiloille, joiden osuus on 50 prosenttia EU:ssa käytössä olevasta maatalousmaasta; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että EU:n karjankasvatustilat työllistävät noin neljä miljoonaa henkilöä ja että ne hyötyvät eniten yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) toisen pilarin tuista epäsuotuisilla alueilla sijaitseville maatiloille, joiden osuus on 50 prosenttia EU:ssa käytössä olevasta maatalousmaasta;

| L. | ottaa huomioon, että eurooppalaisen maaseudun kehittämisverkoston aihekohtaiset työryhmät ovat osoittautuneet tehokkaaksi välineeksi julkisen ja yksityisen sektorin alueellisissa kumppanuuksissa; toteaa, että kyseiset ryhmät ovat lisäksi onnistuneet tarjoamaan yhden foorumin sellaisten kysymysten käsittelemiseksi, jotka liittyvät alueelliseen elvyttämiseen, innovointiin, alhaalta ylöspäin suuntautuviin ja yhdennettyihin lähestymistapoihin maataloudessa ja maaseudun kehittämisessä, hajautettuun hallintoon, verkostojen integrointiin ja yhteistyöhön; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että eurooppalaisen maaseudun kehittämisverkoston aihekohtaiset työryhmät ovat osoittautuneet tehokkaaksi välineeksi julkisen ja yksityisen sektorin alueellisissa kumppanuuksissa; toteaa, että kyseiset ryhmät ovat lisäksi onnistuneet tarjoamaan yhden foorumin sellaisten kysymysten käsittelemiseksi, jotka liittyvät alueelliseen elvyttämiseen, innovointiin, alhaalta ylöspäin suuntautuviin ja yhdennettyihin lähestymistapoihin maataloudessa ja maaseudun kehittämisessä, hajautettuun hallintoon, verkostojen integrointiin ja yhteistyöhön;

| M. | ottaa huomioon, että yksi YMP:n nykyisen ohjelmakauden tavoitteista on se, että edistetään työllisyyttä, kasvua ja sukupuolten tasa-arvoa, myös naisten osallistumista maatalouteen, sosiaalista osallisuutta ja paikallista kehitystä maaseutualueilla; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että yksi YMP:n nykyisen ohjelmakauden tavoitteista on se, että edistetään työllisyyttä, kasvua ja sukupuolten tasa-arvoa, myös naisten osallistumista maatalouteen, sosiaalista osallisuutta ja paikallista kehitystä maaseutualueilla;

| N. | ottaa huomioon, että on tuotu esille huolia kaivostoiminnan kielteisistä vaikutuksista veteen, suojelualueisiin ja ympäristöön sekä ekologisesta haitasta, jonka se voi aiheuttaa ympäristölle ja muille toimeentulolähteille, mikä voi mahdollisesti vaikuttaa ihmisten tuloihin, terveyteen ja elämänlaatuun (23); |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että on tuotu esille huolia kaivostoiminnan kielteisistä vaikutuksista veteen, suojelualueisiin ja ympäristöön sekä ekologisesta haitasta, jonka se voi aiheuttaa ympäristölle ja muille toimeentulolähteille, mikä voi mahdollisesti vaikuttaa ihmisten tuloihin, terveyteen ja elämänlaatuun (23);

Vahvempien, selviytymiskykyisten ja osallistavien maaseutualueiden haasteet ja mahdollisuudet

| 1. | korostaa EU:n eri puolilla sijaitsevien maaseutualueiden historiallista, maantieteellistä, taloudellista ja sosiaalista moninaisuutta; muistuttaa, että kaupunkikeskusten, rannikkoalueiden, rajatylittävien alueiden tai vuoristoalueiden lähellä olevilla sekä syrjäisimmillä alueilla ja harvaan asutuilla alueilla sijaitsevilla maaseutualueilla on erilaisia haasteita, jotka edellyttävät kohdennettuja ratkaisuja, jotka on pantava täytäntöön yhteistyössä paikallisten sidosryhmien kanssa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa, että EU:n tason toimintapolitiikat ja toimet yhdessä kansallisten, alueellisten ja paikallisten toimintapolitiikkojen ja toimien kanssa, joissa sovelletaan paikkalähtöistä lähestymistapaa, ovat keskeisessä asemassa pyrittäessä turvaamaan maaseudulla asuvien unionin kansalaisten vauraus ja hyvinvointi sekä vastaamaan heidän haasteisiinsa, joita ovat väestön väheneminen ja ikääntyminen, suurempi köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen riski sekä laadukkaiden työmahdollisuuksien vähäisyys; palauttaa mieliin, että asukaskohtainen BKT on maaseudulla huomattavasti EU:n keskiarvoa matalampi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa lisäksi, että maaseutualueilla on puutteelliset mahdollisuudet käyttää laadukkaita yleishyödyllisiä palveluja, kuten vesihuoltopalveluja, sanitaatiota, tieliikenneyhteyksiä, terveydenhuoltoa, lastenhoitoa ja laadukasta koulutusta, ja että niillä on huonot yhteydet ja rajalliset liikennevaihtoehdot ja niiltä puuttuu nopeat laajakaistayhteydet sekä muita peruspalveluja, kuten posti- ja pankkipalveluja, sen lisäksi, että asuntojen laatu ei ole asianmukainen ja niitä ei ole riittävästi saatavilla, alueilla on ilmasto- ja ympäristöpaineita, niillä esiintyy sukupuolten epätasa-arvoa ja niillä on rajalliset mahdollisuudet innovointiin ja teknologiseen kehitykseen; huomauttaa, että syrjäisyys aiheuttaa merkittäviä vaikeuksia maaseutualueilla; |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa, että väestön väheneminen ja ikääntyminen vaikuttavat kaikkiin alueisiin mutta erityisesti maaseutualueisiin, koska väestö siirtyy kaupunkialueille ja nuoret muuttavat pois maaseudulta, mikä vaikuttaa kielteisesti kasvupotentiaaliin, elämänlaatuun, osaamisen kehittämiseen ja palvelujen saatavuuteen maaseutualueilla; toteaa, että julkisilla toimintapolitiikoilla ei ole pystytty kääntämään maaseudun väestökatosuuntausta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa, että maaseutualueilla voi olla keskeinen rooli yhteiskunnallisiin, taloudellisiin ja ympäristöön liittyviin haasteisiin vastaamisessa tarjoamalla ekosysteemipalveluja ilmastonmuutoksen ja ympäristön tilan heikkenemisen hillitsemiseksi, varmistamalla kestävä ja riittävä elintarviketuotanto, myös luonnonmukaisten elintarvikkeiden tuotanto, vaalimalla aineellista ja aineetonta maaseutuperintöä, edistämällä luonnonsuojelua ja luonnon monimuotoisuutta ja tarjoamalla ainutlaatuisia kulttuurimaisemia vapaa-ajan ja virkistystarkoituksiin sekä kehittämällä kiertotaloutta ja edistämällä oikeudenmukaista, vihreää ja digitaalista siirtymää; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa tässä yhteydessä synergioita, joita on maaseutuyhteisöjen, ympäristönsuojelun, elintarviketurvan ja eläinten hyvinvointia koskevan tietoisuuden välillä; korostaa, että maanviljelijöitä on tuettava asianmukaisesti ja heille on maksettava korvausta sellaisten julkishyödykkeiden ja ekosysteemipalvelujen tarjoamisesta, joilla edistetään maaseutualueiden taloudellista elinkelpoisuutta; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa kiinnittämään huomiota siihen, että maaseudun väestö on yhä tyytymättömämpää, sillä se kokee, ettei sen tarpeita oteta riittävästi huomioon poliittisessa päätöksenteossa ja että se on aliedustettuna; toteaa, että tämä luo otollisen maaperän sille, että kiinnostus kansalaisvaikuttamista ja poliittista sitoutumista kohtaan heikkenee, ja katsoo, että tähän on puolestaan puututtava ja että tämä voisi johtaa demokraattisen järjestelmän ulkopuolelle jäämisen erilaisten muotojen kehittymiseen; korostaa, että maaseudun ja kaupunkien välinen yhä syvempi kuilu, maantieteellinen syrjäisyys ja peruspalvelujen puute lisäävät yhdessä tätä tyytymättömyyttä; katsoo, että nuorten osallistuminen paikallisyhteisöjen elämään voi osaltaan hidastaa nuorten muuttamista pois maaseutualueilta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | panee merkille, että EU:n kansalaiset luottavat edelleen vahvasti alue- ja paikallishallintoon, kuten Eurobarometri-kyselytutkimukset osoittavat, ja korostaa sen merkitystä, että näillä hallintotasoilla sitoudutaan elvyttämään tukea Euroopan yhdentymishankkeelle maaseutualueilla; |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa, että maaseutualueet ovat erityisen alttiita kriisien, kuten covid-19-pandemian, Ukrainan sodan ja ilmastonmuutoksen, vaikutuksille mutta ne voivat myös tarjota uusia mahdollisuuksia ja ratkaisuja tällaisiin kriiseihin vastaamiseksi ja niillä voi olla keskeinen rooli elintarviketurvan, elintarvikeomavaraisuuden ja fossiilisista polttoaineista ja energian tuonnista riippumattomuuden varmistamisessa, jos niillä on asianmukaiset tukipuitteet; |
| --- | --- |

9.

| 10. | korostaa, että covid-19-pandemia johti uusiin asumis-, työskentely- ja vuorovaikutustapoihin, kuten etätyöhön, mikä luo uusia mahdollisuuksia, joilla on monia myönteisiä ulkoisvaikutuksia maaseutualueiden elvyttämiseen; toteaa kansalaisten ymmärtäneen, että maaseutualueet voivat tarjota ratkaisuja tähän kriisiin; |
| --- | --- |

10.

EU:n pitkän aikavälin maaseutuvisio

| 11. | pitää myönteisenä komission tiedonantoa EU:n pitkän aikavälin maaseutuvisiosta; kannattaa sen yleisiä tavoitteita ja katsoo, että se on mitä arvokkain tilaisuus toteuttaa maaseutualueiden nykytilannetta ja tulevaisuutta koskevia koordinoituja ja tehostettuja toimia ja käsitellä uusia yhteiskunnallisten, taloudellisten ja ympäristöön liittyvien uudistusten mahdollisuuksia; korostaa, että on tärkeää varmistaa, että EU:n rahastot ja toimintapolitiikat täydentävät toisiaan maaseutualueiden tukemiseksi ja että tiedot ovat paikallisten sidosryhmien saatavilla; |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa, että maaseutualueiden kehittämisen on pysyttävä EU:n asialistan kärjessä, ja kehottaa Euroopan unionin neuvoston tulevia puheenjohtajavaltioita tavoittelemaan täysimääräisesti tätä tavoitetta ja ilmaisemaan päätelmissään tarpeen toteuttaa toimia maaseutualueiden hyväksi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | panee merkille ehdotuksen maaseutua koskevasta toimintasuunnitelmasta, jonka olisi kehityttävä dynaamiseksi välineeksi tulevia toimia varten, saatava aikaan konkreettisia tuloksia ja tuettava kestävää kehitystä koskevia yhdennettyjä strategioita kumppanuusperiaatteen mukaisesti; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita pitämään sen täytäntöönpanoa keskeisimpänä painopisteenä ja asettamaan selkeät sitovat määrälliset tavoitteet sen toteuttamiselle, jotta voidaan varmistaa, että sen tehokasta täytäntöönpanoa varten on tarjolla tarvittavat resurssit, ja jotta voidaan päästä tavoitteeseen, joka koskee vahvempien, verkottuneempien, selviytymiskykyisempien ja vauraampien maaseutualueiden saavuttamista vuoteen 2040 mennessä; |
| --- | --- |

13.

| 14. | on yhtä mieltä siitä, että toiminnallisia maaseutualueita varten tarvitaan yhteinen, EU:n laajuinen määritelmä, jossa erotetaan toisistaan maaseutualueet ja kaupunkien kehysalueet ja otetaan huomioon näiden alueiden monimuotoisuus, moninaisuus ja erityispiirteet; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa komissiota kehittämään ja ottamaan nopeasti käyttöön tällaisen määritelmän yhteistyössä kansallisten, alueellisten ja paikallisten sidosryhmien kanssa; katsoo, että määritelmää voitaisiin käyttää vertailtaessa Euroopan maaseutualueiden kehitystä ja hyödyntää toimintapolitiikkojen ja toimenpiteiden kohdennetummassa täytäntöönpanossa kyseisillä alueilla; kehottaa komissiota kehittämään yhteisen menetelmän ja sisällyttämään siihen riittävän joustavuuden jäsenvaltioiden erityispiirteiden ja tarpeiden huomioon ottamiseksi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kannattaa maaseutusopimuksen laatimista ja korostaa, että paikallisten, alueellisten ja kansallisten sidosryhmien, myös kansalaisyhteiskunnan, osallistava mukaan ottaminen sen hallinnointiin on tärkeää aloitteen onnistumisen kannalta; |
| --- | --- |

16.

| 17. | katsoo, että maaseutusopimusta varten on määritettävä konkreettiset tavoitteet, tuotokset, monitasoiset hallinnointi- ja seurantajärjestelmät sekä toimielinten selkeät vastuualat; katsoo, että maaseutusopimuksen olisi toimittava foorumina, jolla maaseutualueet voivat jakaa hyviä käytäntöjä ja jolla niitä tuetaan saatavilla olevien välineiden käytössä, edistäen EU:n toimien synergioita, täydentävyyttä ja johdonmukaisuutta sekä EU:n strategista riippumattomuutta; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pitää myönteisenä ilmoitusta maaseudun seurantakeskuksesta maaseutualueita koskevien tietojen keruun ja analysoinnin parantamiseksi; pitää sitä asianmukaisena välineenä, jolla voidaan parantaa julkisista toimintapolitiikoista tiedottamista ja niiden suunnittelua ja seurantaa ja seurata pitkän aikavälin vision ja tulevien EU:n toimintapolitiikkojen ja maaseutustrategioiden, myös maaseutua koskevan EU:n toimintasuunnitelman, täytäntöönpanon edistymistä; |
| --- | --- |

18.

| 19. | katsoo, että maaseudun seurantakeskuksen olisi tarjottava mahdollisuus tunnistaa tietoaukkoja ja parantaa tietokantoja, erityisesti sukupuolen mukaan eriteltyjen tietojen osalta, edistää yksityiskohtaisempaa tilastollista lähestymistapaa ja kehittää indikaattoreita asianmukaisella maantieteellisellä tasolla väestön tarpeiden tunnistamiseksi; korostaa, että tarvitaan riittävästi rahoitusta ja resursseja, avoimuutta ja selkeää etenemissuunnitelmaa, jossa asetetaan aikataulu ja tavoitteet; |
| --- | --- |

19.

| 20. | korostaa, että on tärkeää ottaa käyttöön EU:n aloitteisiin sovellettava maaseutuvaikutusten arviointimekanismi, jotta voidaan arvioida EU:n toimintapolitiikkojen johdonmukaisuutta ja täydentävyyttä ja niiden mahdollisia vaikutuksia maaseutualueisiin; kehottaa jäsenvaltioita edistämään tehokkaiden maaseutuvaikutusten arviointimekanismien kehittämistä ja täytäntöönpanoa kansallisella tasolla ja arvioimaan ehdotetun lainsäädännön vaikutuksia maaseutualueilla, jotta voidaan varmistaa sen tarkoituksenmukaisuus, ja kehottaa komissiota auttamaan jäsenvaltioita tässä yhteydessä; katsoo, että maaseutuvaikutusten arviointimekanismin olisi oltava pakollinen, ja korostaa, että on tärkeää ottaa paikallis- ja alueviranomaiset mukaan maaseutuvaikutusten arviointimekanismien määrittelyyn ja täytäntöönpanoon sekä niiden hallinnointiin sekä EU:n että kansallisella tasolla; |
| --- | --- |

20.

Maaseutualueiden tulevaisuus vuoteen 2040 mennessä

| 21. | painottaa, että maaseudun asukkailla, kuten kaikilla muillakin kansalaisilla, on oltava yhtäläiset edellytykset ammatillisten, sosiaalisten ja henkilökohtaisten tavoitteidensa saavuttamiseksi, ja kehottaa kiinnittämään erityishuomiota muita haavoittuvammassa asemassa oleviin ryhmiin ja soveltamaan Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria; |
| --- | --- |

21.

| 22. | korostaa, että osallistavien ja tasapuolisten elinolojen ja hyvinvoinnin takaamiseksi maaseutuyhteisöillä on oltava yhtäläiset mahdollisuudet hyödyntää yleishyödyllisiä palveluja, kuten terveydenhuoltopalveluja, koulutusta, täydennys- ja uudelleenkoulutusta sekä elinikäistä oppimista, sosiaalihuoltoa, lasten- ja vanhustenhoitoa, liikenneyhteyksiä ja liikkuvuutta, asuntopalveluja sekä posti- ja pankkipalveluja, ja päästä sosiaalisiin kohtaamispaikkoihin sekä kulttuuritoimintaan ja -infrastruktuuriin; |
| --- | --- |

22.

| 23. | korostaa tässä yhteydessä julkisten investointien ja kumppanuuksien merkitystä sekä sitä, että on tärkeää parantaa rajatylittävää ja maaseudun ja kaupunkien välistä yhteistyötä; panee merkille potentiaalin, jota on hajautetuilla ja monitoiminnallisilla palvelukeskuksilla ja räätälöidysti uutta käyttötarkoitusta varten kunnostetuilla rakennuksilla sekä palvelujen tarjoamiseen sovellettavilla innovatiivisilla lähestymistavoilla; |
| --- | --- |

23.

| 24. | katsoo, että erityistä huomiota olisi kiinnitettävä maaseudulla eläviin haavoittuvassa asemassa oleviin ryhmiin, kuten vammaisiin henkilöihin, ikääntyneisiin ja maahanmuuttajiin, erityisesti kausityöntekijöihin, ja olisi varmistettava, että heidän erityistarpeisiinsa vastataan ja samalla edistetään sosiaalista osallisuutta; kehottaa komissiota yhdenmukaistamaan edelleen vammaisten henkilöiden osallistamista koskevia käytäntöjä jäsenvaltioiden välillä; |
| --- | --- |

24.

| 25. | korostaa, että etusijalle olisi asetettava kohdennetut toimet, joilla tuetaan nuoria ja edistetään tehokkaasti sukupolvenvaihdosta, jotta voidaan kannustaa nuoria jäämään pysyvästi maaseutualueille ja torjua väestökatoa; korostaa, että erityisesti olisi pyrittävä ratkaisemaan tärkeimmät haasteet ja poistamaan olemassa olevat esteet, jotka liittyvät esimerkiksi korkea-asteen koulutukseen pääsyyn ja tietämyksen siirtoon, työllistymismahdollisuuksiin, liike-elämän taitojen hankkimiseen sekä mahdollisuuteen hankkia maata ja saada pääomaa; korostaa, että nuorten ammattilaisten kouluttamiseksi tarvitaan laadukkaita maatalousalan koulutusjärjestelmiä; painottaa tässä yhteydessä nuorten viljelijöiden tärkeää roolia EU:n maatalouden nykyaikaistamisessa ja uusien mahdollisuuksien luomisessa maaseutualueilla; korostaa, että heidän menestyksekästä integroitumistaan on tuettava erityisesti helpottamalla maatalousmaan ostamista ja vuokraamista, ja panee tässä yhteydessä merkille maatilahautomoiden potentiaalin; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään ja vahvistamaan Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin mukaisesti toimenpiteitä, joilla parannetaan työntekijöiden oikeuksia, työoloja ja -ehtoja, turvallisuutta, terveyttä ja sosiaalista suojelua maaseutualueilla, mukaan lukien kausityöntekijöiden ja siirtotyöläisten elin- ja työolot, ja varmistamaan samalla asiaan vaikuttavien politiikan alojen välisen johdonmukaisuuden; |
| --- | --- |

26.

| 27. | painottaa, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelma, mukaan lukien Pellolta pöytään -strategia ja digitalisaatio, voi luoda uusia mahdollisuuksia maaseutualueilla, uutta dynamiikkaa selviytymiskykyisempää tulevaisuutta varten ja kestävien työpaikkojen mahdollisuuksia; huomauttaa, että on varmistettava oikeudenmukainen ja osallistava siirtymä, joka edistää maaseudun talouden elinvoimaisuutta sekä alueellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta, ja tarjottava asianmukaista tukea ja resursseja, jotta voidaan vastata haasteisiin tältä osin erityisesti tämänhetkisen kriisin vuoksi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | korostaa, että maataloudella, maatalouselintarvikealalla ja kestävällä metsätaloudella on maaseutualueilla keskeinen rooli työpaikkojen luomisessa sekä laadukkaiden ja monipuolisten elintarvikkeiden ja kestävästi tuotetun biomassan varmistamisessa; painottaa, että viljelijöille kohtuulliset tulot tarjoava maatalous, jossa toteutetaan maatilojen kuntouttavaa käyttöä ja otetaan ympäristö huomioon ja joka on taloudellisesti kestävää, mukaan lukien agroekologia ja luonnonmukainen maatalous, on olennaisen tärkeä näiden alueiden elinvoimaisuuden kannalta; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kehottaa kiinnittämään huomiota pienten ja keskisuurten maatilojen ja perhetilojen tärkeään rooliin sen varmistamisessa, että väestö ei lähde maaseudulta, sekä maankäytön ja maisemien säilyttämisessä ja katsoo, että niille olisi myönnettävä tukea, jotta voidaan varmistaa asianmukaiset elinolot ja hillitä maatilojen määrän vähenemistä; korostaa, että syrjäisillä ja maaseutualueilla toimivilla viljelijöillä, erityisesti pienviljelijöillä, ei edelleenkään ole riittävästi mahdollisuuksia käyttää teknologiaa; |
| --- | --- |

29.

| 30. | panee merkille, että on tärkeää tukea maatalouden ja yhteisötalouden yhteistyöaloitteita maaseudun kehittämisen välineinä; kehottaa kiinnittämään huomiota maatalous- ja elintarvikealan osuuskuntien merkitykseen maaseutualueiden ekologisen, taloudellisen ja sosiaalisen kestävyyden kannalta ja siihen, että ne tuottavat lisäarvoa tuotteille, luovat työpaikkoja ja monipuolistavat paikallista taloutta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kannustamaan ja tekemään osuuskuntia tunnetuksi maaseutualueilla; |
| --- | --- |

30.

| 31. | korostaa, että on tärkeää tehdä EU:n laatujärjestelmiä, erityisesti maantieteellisiä merkintöjä, tunnetuksi välineinä, joilla voidaan parantaa laatua ja jakaa taloudellinen arvo oikeudenmukaisemmin elintarvikeketjuissa ja viime kädessä säilyttää maaseudun väestö EU:n alueella; |
| --- | --- |

31.

| 32. | korostaa, että hyvän kauppatavan vastaiset käytännöt ovat edelleen vakava ongelma maatalousalalla, ja painottaa, että tarvitaan lisätoimia, jotta voidaan varmistaa arvon parempi jakautuminen ketjussa; muistuttaa, että lyhyet toimitusketjut voivat auttaa lähentämään kuluttajia ja tuottajia, parantamaan viljelijöiden tuloja ja vähentämään kasvihuonekaasuja elintarvikkeiden tuotantosyklissä; korostaa, että olisi otettava huomioon vapaakauppasopimusten vaikutukset maaseutualueilla; |
| --- | --- |

32.

| 33. | toteaa, että suorat tuet on jaettava oikeudenmukaisesti, jotta voidaan varmistaa alueiden ja maaseutualueiden tasapainoinen kehitys; korostaa luonnonhaitta-alueille maksettavien YMP:n tukien merkitystä kestävän toiminnan säilyttämisessä kyseisillä alueilla; kehottaa jäsenvaltioita tukemaan vahvoja alueellisia maaseudun kehittämisen YMP-verkostoja kaikkien maaseudun kehittämisen sidosryhmien koordinoimiseksi; |
| --- | --- |

33.

| 34. | toteaa, että laajaperäinen karjankasvatus pysyvällä nurmella, metsälaidunpohjainen karjankasvatus tai laajaperäinen karjankasvatus, joihin liittyy usein ympäristöarvoltaan arvokkaita laitumia ja uhanalaisia viljeltyjä lajeja ja rotuja, erityisesti syrjäisillä vuoristoalueilla, ovat Euroopan maaseutualueiden keskeisiä piirteitä, joita on tuettava ja kannustettava; |
| --- | --- |

34.

| 35. | korostaa räätälöityjen investointien saatavuuden, tutkimuksen ja innovoinnin merkitystä kestävän maatalouden kannalta; panee merkille maatalouden tuottavuutta ja kestävyyttä koskevan eurooppalaisen innovaatiokumppanuuden menestyksen ja kehottaa jatkamaan ja laajentamaan kyseistä innovatiivista ja alhaalta ylöspäin suuntautuvaa lähestymistapaa paikallisten sidosryhmien suunnittelemien räätälöityjen ratkaisujen tarjoamiseksi sekä muita useaan toimijaan perustuvia maaseudun innovaatiokumppanuuksia ja innovaatiokeskittymiä; katsoo, että innovoinnin olisi oltava sopusoinnussa perinteisten käytäntöjen ja perinteisen tietämyksen kanssa, erityisesti sellaisten käytäntöjen ja tietämyksen, jotka on mukautettu kunkin alueen ominaispiirteisiin; |
| --- | --- |

35.

| 36. | muistuttaa, että suurpedot ja erityisesti sudet voivat vaikuttaa maatalouden elinkelpoisuuteen erityisesti joillakin laajalti hoidetuilla maatalousmailla, jotka ovat biologisesti erittäin monimuotoisia; toteaa, että tämä tuo esille tarpeen varmistaa ihmisten ja näiden eläinten tasapainoinen rinnakkaiselo maaseutualueilla; kehottaa tässä yhteydessä komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan konkreettisia toimia tämän rinnakkaiselon varmistamiseksi, jotta ei vaaranneta maaseutualueiden kestävää kehitystä ja dynaamisuutta, ja erityisesti turvaamaan perinteiset maatalouskäytännöt, kuten laiduntamisen; muistuttaa komission velvollisuudesta arvioida edistymistä suojelun tason saavuttamisessa ja tarvittaessa muuttaa lajien suojeluasemaa, jos haluttu suojelun taso saavutetaan; kehottaa komissiota edistämään keskustelua suurpedoista maaseudun toimijoiden kanssa, antamaan tietoa kotieläimiin kohdistuvia hyökkäyksiä ehkäisevien toimenpiteiden rahoitusmahdollisuuksista ja edistämään koordinoituja lähestymistapoja kaikissa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

36.

| 37. | korostaa, että maaseudun elinkeinojen monipuolistaminen ja niitä koskeva innovointi paikallisiin mahdollisuuksiin ja erityispiirteisiin perustuvan alueellisemman lähestymistavan pohjalta ovat ratkaisevan tärkeitä digitaalisen ja vihreän siirtymän tarjoamien tilaisuuksien hyödyntämiseksi; kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön toimenpiteitä, joilla tuetaan oikeudenmukaista siirtymää ja maaseudun elinkeinojen monipuolistamista sekä laadukkaiden työpaikkojen luomista maaseutualueilla; korostaa bioalueiden, hiiltä sitovan viljelyn ja ekomatkailun potentiaalia maaseudun elinkeinojen monipuolistamisessa; muistuttaa, että kestävä maatalous, metsätalous ja kalastus voivat myös tarjota mahdollisuuksia liiketoiminnan monipuolistamiselle maaseutualueilla; |
| --- | --- |

37.

| 38. | toteaa, että matkailu voi olla tärkeä tulonlähde maaseutuyhteisöille, ja korostaa kestävän matkailun monipuolisten mallien potentiaalia; panee merkille, ettei virkistyskalastuksen ja kalastusmatkailun potentiaalia houkutella matkailijoita ympäri vuoden useinkaan hyödynnetä riittävästi; kehottaa toteuttamaan toimia maaseutumatkailun, kuten viinimatkailun, aseman vahvistamiseksi maaseudun elinkeinojen monipuolistamista koskevissa strategioissa yhdessä maatalous- ja elintarvikealojen kanssa; |
| --- | --- |

38.

| 39. | panee merkille kestävän riistanhoidon sosiaalisen, taloudellisen, kulttuurisen ja luonnon monimuotoisuuden säilyttämiseen liittyvän merkityksen maaseutualueiden tulevaisuuden kannalta; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita suunnittelemaan ja panemaan täytäntöön ripeästi toimenpiteitä sukupuolten välisten erojen, erityisesti palkka- ja eläke-erojen, torjumiseksi; korostaa, että kaikilla päätöksenteon tasoilla olisi sovellettava sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista ja että sukupuolten tasa-arvoa koskevan EU-strategian 2020–2025 täytäntöönpano olisi varmistettava erityisesti maaseutualueilla; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pitää valitettavana, että maaseudun naisten työlle ei edelleenkään anneta asianmukaista tunnustusta etenkään maatalouden alalla; huomauttaa, että piilotyöttömyys ja pimeän työn tekeminen vaikuttavat enemmän maaseutualueiden naisiin, mikä lisää nuorten naisten muuttoa pois maaseutualueilta; korostaa, että tarvitaan kohdennettuja toimenpiteitä, jotta voidaan ratkaista heidän erityishaasteensa työmarkkinoilla ja parantaa heidän mahdollisuuksiaan käyttää asianmukaisia palveluja, myös laaja-alaisia terveydenhuoltopalveluja, ja painottaa, että erityisesti heikoimmassa asemassa olevien ryhmien osallistamiseen on kiinnitettävä huomiota; muistuttaa, että on tärkeää sovittaa työ- ja yksityiselämä yhteen myönteisellä tavalla, ja pitää tässä yhteydessä myönteisenä tulevaa eurooppalaista hoito- ja hoivastrategiaa; |
| --- | --- |

41.

| 42. | korostaa tarvetta parantaa naisten osallistumista päätöksentekoon ja poliittista osallistumista maaseutualueilla; kehottaa jäsenvaltioita edistämään sukupuolten tasa-arvoa ja tasa-arvoista osallistumista kaikissa maaseutujärjestöissä, yhdistyksissä ja julkisissa instituutioissa ja tasavertaista edustusta päätöksentekoasemissa ja yritysten omistajien keskuudessa sekä yhtäläisiä mahdollisuuksia laadukkaisiin työpaikkoihin; korostaa, että on tarjottava kohdennettua koulutusta, kehitettävä osaamista, taattava suotuisa ympäristö, helpotettava taloudellisten resurssien saatavuutta ja edistettävä naisten yrittäjyyttä maaseutualueilla; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään naisten osallistamista maataloudessa erityisesti tarkastelemalla mahdollisuutta tukea eurooppalaisten maatilojen yhteisomistusta; kehottaa antamaan täysimääräisesti tunnustusta naisten työlle maataloustoiminnassa, erityisesti maataloudessa avustavien puolisoiden työlle, tunnustamalla työnteko oikeudellisesti ja antamalla naisille mahdollisuudet käyttää täysimääräisesti sosiaaliturvaoikeuksia; korostaa naisten roolia maaseutualueilla kestävään maatalouteen siirtymisessä ja vihreässä siirtymässä; |
| --- | --- |

43.

| 44. | korostaa maaseutualueiden keskeistä roolia siirryttäessä hiilineutraaliin kiertotalouteen, myös kestävään biotalouteen ja metsätalouteen; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita mahdollistamaan paikallisten toimijoiden aloitteet, kuten maaseudun energiayhteisöjen luomisen, joilla edistetään uusiutuvan energian hyväksyntää paikallisten keskuudessa; |
| --- | --- |

44.

| 45. | korostaa, että maaseutualueilla toteutettavien aloitteiden, kuten uusiutuvan energian infrastruktuurien kehittämisen, on edistettävä tehokkaasti kyseisten alueiden taloudellista, sosiaalista ja ympäristöön liittyvää dynaamisuutta ja niissä on otettava huomioon paikallisen yhteiskunnallisen hyväksynnän tarve; korostaa, että etusijalle olisi asetettava elintarviketuotannon tavoitteet ja ympäristöarvoltaan merkittävien alueiden, kuten Natura 2000 -alueiden, suojelu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan edelleen maaseutualueita kestävän uusiutuvan energian tuotannon laajentamisessa muun muassa poistamalla olemassa olevia esteitä, hajauttamalla tuotanto- ja varastointijärjestelmiä, vahvistamalla energiaverkkoja ja kouluttamalla päteviä ammattilaisia sekä edistämään uusiutuvien energialähteiden käyttöä energiaomavaraisuuden ja tulojen monipuolistamisen edistämiseksi sekä energiaköyhyyden ja ilmastonmuutoksen torjumiseksi; toteaa, että on tärkeää lisätä kiertoa maatiloilla; |
| --- | --- |

46.

| 47. | panee merkille mikrotuotannon merkityksen maatiloilla; korostaa, että viljelijät eivät saa joutua epäedulliseen asemaan toimittaessaan sähköä verkkoon sen seurauksena, että ne ovat käyttäneet julkisia avustuksia, mukaan lukien YMP:n avustukset; |
| --- | --- |

47.

| 48. | korostaa, että maaseutualueet ovat alttiimpia sosiaalisen syrjäytymisen ja energiaköyhyyden riskeille sen vuoksi, että etäisyydet ovat pitempiä ja liikkuvuudelle on rajoitteita monilla maaseutualueilla; korostaa lisäksi, että nämä riskit liittyvät sekä infrastruktuureihin että palveluihin; huomauttaa, että oikeudenmukainen kasvu ja alueellinen yhteenkuuluvuus edellyttävät esteettömiä, julkisia, vihreitä ja innovatiivisia maaseudun liikkuvuutta koskevia ratkaisuja ja siihen kohdistettavia investointeja, jotka on toteutettava sopusoinnussa kestävän energiasiirtymän kanssa; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kehottaa toteuttamaan osallistavaa infrastruktuurien suunnittelua, jossa yhtäkään aluetta ei jätetä jälkeen, erityisesti vahvistamalla julkisia investointeja ja panemalla nopeasti täytäntöön EU:n ja kansalliset rahastot, joiden avulla edistetään liikenneyhteyksiä maaseutualueilla, tukemalla ja kehittämällä yhdennettyjä ja intermodaalisia kuljetusjärjestelmiä ja asettamalla etusijalle eristyksissä ja huonojen yhteyksien päässä olevat alueet Euroopan laajuisessa liikenneverkossa; |
| --- | --- |

49.

| 50. | korostaa, että digitaalinen siirtymä tarjoaa maaseutualueille uusia mahdollisuuksia, joita voidaan hyödyntää vain, jos käytettävissä on asianmukaiset, vakaat, nopeat ja helposti saatavilla olevat laajakaistayhteydet, joita ei ole vielä saatu valmiiksi kaikilla maaseutualueilla; korostaa, että digitaalinen kehitys lisää maaseutualueiden houkuttelevuutta, vähentää syrjäiseen sijaintiin liittyviä ongelmia, parantaa palvelujen saatavuutta ja helpottaa maatalouden digitalisaatiota; kehottaa luomaan paikallisesti toimivia nopeiden yhteyksien ”digitaalialan keskittymiä”, jotka on räätälöity etätyötä varten; |
| --- | --- |

50.

| 51. | varoittaa, että maaseudun digitaalinen kuilu uhkaa laajentua 5G-verkon puutteellisen kattavuuden vuoksi, ja kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön kaikki mahdolliset välineet 5G-verkkojen käyttöönoton parantamiseksi ja hallinnollisten esteiden poistamiseksi erityisesti EU:n koheesiopolitiikan varojen ja jäsenvaltioiden elpymis- ja palautumissuunnitelmien mutta myös yksityisten investointien tuella; korostaa, että maaseutualueiden, joiden tarpeisiin markkinat eivät vastaa, valtiontukea koskevia suuntaviivoja on tarkistettava oikea-aikaisesti; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kehottaa kiinnittämään huomiota siihen, että maaseutualueiden suhteellisen heikko digiosaaminen voi estää maaseutuyhteisöjä hyötymästä digitalisaation tarjoamista mahdollisuuksista ja haitata pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritysten) kehitystä; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kehottaa toteuttamaan EU:n, kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason toimenpiteitä, joilla varmistetaan digitaalinen osallisuus erityisesti väestön ikääntyessä ja edistetään mukautettuja digitaalisia taitoja ja tuetaan samalla innovoinnin mahdollistavaa ympäristöä ja räätälöityjen digitaalisten ratkaisujen kehittämistä; panee merkille mahdollisuudet, joita digitaaliset välineet tarjoavat kestävälle maataloudelle ja digitaaliselle viljelylle, paikallisten ja lyhyiden toimitusketjujen kehittämiselle ja maatalousalan houkuttelevuuden lisäämiselle nuorten viljelijöiden keskuudessa; |
| --- | --- |

53.

| 54. | katsoo, että älykkäitä kyliä olisi pidettävä maaseutua koskevan EU:n toimintasuunnitelman lippulaivahankkeena, jotta voidaan paremmin edistää sen kehittämistä vuoden 2020 jälkeen; korostaa tässä yhteydessä tasapainoisten julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien merkitystä; panee merkille älykkäiden kaupunkien teknologian tarjoamat mahdollisuudet ja toteaa, että sille olisi annettava riittävästi rahoitusta, ja katsoo, että älykkäiden kaupunkien markkinoiden (24) digitaalinen alusta voisi toimia mallina älykkäiden kylien ekosysteemin jatkokehittämiselle; korostaa, että Leader-aloitteen eli maaseudun talouden kehittämistoimien ja yhteisölähtöisen paikallisen kehittämisen (CLLD) rahoitusvälineitä olisi käytettävä myös älykkäiden kylien kehittämiseen edelleen; |
| --- | --- |

54.

| 55. | toteaa, että maaseutuyhteisöillä on edelleen haasteita, jotka liittyvät peruspalvelujen saatavuuteen ja taloudellisiin mahdollisuuksiin, ja että maaseudun ja kaupunkien väliseen kuiluun liittyvä suunnittelu on edelleen jonkin verran epäjohdonmukaista; korostaa, että investoinnit ympäristönsuojeluun, maaseudun infrastruktuuriin sekä maaseudun terveyteen ja koulutukseen ovat ratkaisevan tärkeitä maaseudun kestävän kehityksen kannalta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita asettamaan hyvinvointia koskevat vähimmäisvaatimukset, joiden noudattaminen olisi varmistettava tietyn alueen väestön osalta; |
| --- | --- |

55.

Maaseutuvision ja -strategian määrittelemisen ensimmäiset vaiheet

| 56. | pitää valitettavana, että komission tiedonanto julkaistiin myöhässä, minkä vuoksi sitä ei voitu ottaa täysimääräisesti huomioon säädöksissä eikä nykyisen ohjelmasuunnittelukehyksen suunnittelussa; kehottaa komissiota varmistamaan, että kaikki jäsenvaltiot ottavat asianmukaisesti huomioon yhdennetyn ja yhteisölähtöisen maaseudun alueellisen ulottuvuuden, ja arvioimaan sen täytäntöönpanoa ja vaikutusta yhteisen maatalouspolitiikan strategiasuunnitelmissa, koheesiopolitiikan ohjelmissa, Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahaston ohjelmissa sekä elpymis- ja palautumissuunnitelmissa; |
| --- | --- |

56.

| 57. | kehottaa jäsenvaltioita vastaamaan maaseutualueiden ja -yhteisöjen erityishaasteisiin nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen ohjelmien täytäntöönpanon aikana ja mahdollistamaan sosiaalista osallisuutta, taloudellista ja ympäristötehokkuutta sekä työpaikkojen luomista edistävien investointien saatavuus ja helpottamaan sitä, jotta voidaan edistää kilpailukykyä, mahdollistaa oikeudenmukainen digitaalinen ja vihreä siirtymä ja parantaa maaseudun houkuttelevuutta ja elämänlaatua; kehottaa komissiota seuraamaan EU:n ohjelmien indikaattoreita ja arvioimaan, ovatko ne linjassa EU:n pitkän aikavälin maaseutuvision tavoitteiden kanssa; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pitää myönteisenä REPowerEU-suunnitelmaa, jolla voi olla keskeinen rooli vähennettäessä riippuvuutta erityisesti Venäjältä peräisin olevista fossiilisista polttoaineista, ja korostaa maaseutualueiden mahdollisia lukuisia tähän liittyviä tilaisuuksia mutta on erittäin huolissaan ehdotuksista lisätä merkittävästi mahdollisuuksia siirtää varoja yhteistyössä hallinnoitavista rahastoista, millä voi olla haitallisia vaikutuksia oikeudenmukaiseen ja vihreään siirtymään tähtäävän keskipitkän ja pitkän aikavälin politiikan suunnitteluun, myös maaseutualueilla; |
| --- | --- |

58.

| 59. | kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään tehokkaasti erilaisia rahoitusmahdollisuuksia myös pk-yritysten tulevaisuudennäkymien parantamiseksi, kun otetaan huomioon niiden merkittävä rooli työpaikkojen luomisessa maaseutualueilla, ja kehottaa komissiota seuraamaan ja arvioimaan, saavuttaako sen tuki maaseutualueet ja hyötyvätkö maaseutualueiden yhteisöt tuesta; korostaa yrittäjyyden, yhteisötalouden ja sosiaalisen innovoinnin, myös senioritalouden, tukemisen merkitystä erityisesti silloin, kun edistetään Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään paremmin kaikkia maaseutualueiden tukemiseksi käytettävissä olevia välineitä, kuten verokannustimia, jotka on suunnattu yksityishenkilöille ja yrityksille, jotka haluavat asettautua tai sijoittautua maaseutualueille, ja joilla pyritään edistämään uusien työpaikkojen luomista ja kannustamaan uusia asukkaita asettautumaan maaseutualueille, ja kehottaa niitä kannustamaan yksityisyrityksiä edistämään etätyötä, jotta voidaan pyrkiä aktiivisesti torjumaan väestökatoa; kehottaa komissiota harkitsemaan muita valtiontukikehyksen tukimahdollisuuksia erittäin harvaan asutuilla maaseutualueilla; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pitää valitettavina sitkeitä esteitä, joita on tuen rahoittamiselle useammasta rahastosta sen arvosta huolimatta ja jotka haittaavat kokoavien lähestymistapojen käyttöönottoa maaseutualueilla, ja pyytää selkeitä suuntaviivoja sen täytäntöönpanolle; kehottaa komissiota esittämään vuoden 2023 alussa lainsäädäntöehdotuksen, jolla laajennetaan mahdollisuus soveltaa päärahastoon perustuvaa lähestymistapaa kattamaan toimet, jotka osarahoitetaan useammasta kuin yhdestä yhteistyössä hallinnoitavasta rahastosta, ja yksinkertaistetaan sitä edelleen täsmentämällä, että päärahaston sääntöjä on sovellettava kokonaisuudessaan; kehottaa komissiota tarkastelemaan samanaikaisesti vaihtoehtoja yhdennetylle aluekehitykselle tarkoitetun tuen rahoittamiselle useammasta rahastosta; |
| --- | --- |

61.

| 62. | kehottaa komissiota parantamaan EU:n rahoitusvälineiden, kuten koheesiopolitiikan, YMP:n ja Next Generation EU -elpymisvälineen, sekä kansallisten välineiden synergioita ja koordinointia maaseudun kehittämisen onnistumisen takaamiseksi EU:ssa; kehottaa komissiota esittämään vuoden 2023 alussa kohdennetun lainsäädäntöehdotuksen, joka mahdollistaa varojen siirron kaikkien yhteistyössä hallinnoitavien rahastojen välillä, kun tuetaan maaseudun alueellisia strategioita ja lisätään rahastojen ja ohjelmien välisiä synergioita; |
| --- | --- |

62.

| 63. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita jatkamaan yksinkertaistamista ja vähentämään hallinnollisia rasitteita erityisesti koordinoimalla sisäisiä hallintojaan tehtävien päällekkäisyyden välttämiseksi etenkin pienempien hankkeiden ja mikrorahoituksen osalta, jotka ovat olennaisen tärkeitä maaseutualueiden kannalta; toteaa, että jotkin maaseutualueet eivät voi hyödyntää käytettävissä olevia rahoitusmahdollisuuksia tiedon puutteen ja kapasiteettiongelmien vuoksi ja tarvitsevat tukea tilanteen korjaamiseksi; katsoo, että yksinkertaistettujen kustannusvaihtoehtojen soveltaminen on tehokas toimenpide hallinnon yksinkertaistamiseksi; |
| --- | --- |

63.

| 64. | korostaa roolia, joka kaikilla EU:n toimintapolitiikoilla ja rahastoilla, olivatpa ne sitten yhteistyössä hallinnoitavia tai suoraan hallinnoituja, on oltava maaseutualueiden tukemisessa ja jonka toteuttamiseksi niiden on otettava maaseutu-ulottuvuus huomioon toimenpiteidensä ja toimiensa suunnittelussa, ja painottaa, että politiikan on oltava johdonmukaista; kehottaa komissiota kehittämään mekanismin kustakin rahastosta maaseutualueille osoitetun rahoitusosuuden arvioimiseksi ja seuraamiseksi; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pyytää komissiota kiinnittämään erityistä huomiota SEUT 174 artiklan täytäntöönpanoon ja varmistamaan, että kaikissa EU:n toimintapolitiikoissa sovelletaan koheesioon kohdistuvien haittavaikutusten välttämisen periaatetta, erityisesti maaseutualueilla; |
| --- | --- |

65.

| 66. | muistuttaa, että EU:n koheesiopolitiikka, jolla pyritään edistämään unionin taloudellista, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta, on ratkaisevan tärkeä maaseutualueille ja erityisesti niille, joihin on kiinnitettävä erityistä huomiota; toteaa, että koheesiopolitiikkaa koskevien määräysten mukaan EU:n on kiinnitettävä erityistä huomiota epäsuotuisassa asemassa olevien alueiden haasteisiin vastaamiseen; |
| --- | --- |

66.

| 67. | korostaa komission tutkimuksen päätelmiä Leader-aloitteen vaikuttavuudesta ratkaisujen löytämisessä taloudellisten, sosiaalisten ja kehitykseen liittyvien haasteiden ja mahdollisuuksien käsittelemiseksi paikallistasolla ja maaseudun kestävää kehitystä edistävien ratkaisujen edistämisessä; |
| --- | --- |

67.

| 68. | kehottaa jäsenvaltioita tukemaan CLLD:tä, mukaan lukien Leader-aloite, kannustamaan paikallisten toimintaryhmien osallistumista ja samalla helpottamaan ja edistämään tuen rahoittamista useammasta rahastosta ja varmistamaan paikallisten toimintaryhmien todellisen riippumattomuuden niiden kokoonpanon ja päätöksenteon osalta; katsoo, että kaikkien asiaankuuluvien EU:n tason rahastojen avun tarkoituksenmukainen korvamerkitseminen CLLD:lle samankaltaisella tavalla kuin Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastossa (maaseuturahasto) edistäisi vahvempia yhdennettyjä strategioita ja kestävämpää ja selviytymiskykyisempää aluekehitystä; |
| --- | --- |

68.

Kumppanuusperiaate, hallinto ja maaseutualueiden vaikutusmahdollisuuksien parantaminen

| 69. | korostaa, että maaseutuyhteisöjen vaikutusmahdollisuuksien parantaminen erityisesti syrjäisimmillä alueilla, saarialueilla sekä harvaan ja harvempaan asutuilla alueilla edistää sosiaalisen yhteenkuuluvuuden parantamista, innovointia ja yrittäjyyttä sekä vahvistaa yhteenkuuluvuuden tunnetta ja identiteettiä, ja painottaa, että se edellyttää tehokkaampia valmiuksien kehittämistoimia hankkeiden laatimiseksi ja toteuttamiseksi; korostaa, että maaseutuyhteisöt ovat olennaisen tärkeitä EU:n yhteenkuuluvuuden kannalta ja että niitä olisi siksi tuettava tasapainoisen sosioekonomisen kehityksen edistämiseksi; palauttaa mieliin SEUT 349 artiklassa vahvistetun syrjäisimpien alueiden erityisluonteen ja korostaa, että syrjäisimmillä alueilla sijaitsevilla maaseutualueilla on myös tältä osin lisärajoitteita; |
| --- | --- |

69.

| 70. | kehottaa soveltamaan toissijaisuusperiaatetta tehokkaasti toteuttamalla enemmän yhteisölähtöisiä, hajautettuja ja alhaalta ylöspäin suuntautuvia toimintapolitiikkoja ja tukitoimia, joihin osallistuvat paikalliset toimijat, kuten viljelijät ja paikalliset järjestöt, viranomaiset ja kansalaisyhteiskunta, ja painottaa siksi, että niillä on oltava aktiivinen rooli päätöksenteosta aina toimintapolitiikan kehittämiseen, täytäntöönpanoon ja arviointiin saakka, jotta kunkin alueen tarpeet voidaan määrittää parhaalla mahdollisella tavalla; |
| --- | --- |

70.

| 71. | toteaa, että vaikka EU:n lainsäädännössä säädetään monitasoisen hallinnon lähestymistavoista ja kumppanuuksista, niiden soveltamista merkityksellisellä tavalla vastustetaan joissakin jäsenvaltioissa; kehottaa jäsenvaltioita tukemaan näitä lähestymistapoja antamalla vastuun asianmukaiselle paikalliselle hallinnon tasolle ja varmistamalla poliittisen sitoutumisen ja toimintapolitiikojen ja investointien tehokkaan koordinoinnin kaikilla hallinnon tasoilla; kehottaa komissiota käymään edelleen suoraa ja jäsenneltyä vuoropuhelua niiden eri hallinnon tasojen kanssa, jotka osallistuvat maaseutualueisiin merkittävästi vaikuttavien EU:n toimintapolitiikkojen hallinnointiin; |
| --- | --- |

71.

Vuoden 2027 jälkeisen tulevaisuuden muovaaminen

| 72. | panee merkille, että komissio aikoo arvioida maaseutualueiden hyväksi toteutettuja EU:n ja jäsenvaltioiden toimia vuoden 2023 puoliväliin mennessä ja laatia tämän perusteella julkisen kertomuksen vuoden 2024 alussa; katsoo, että tällä arvioinnilla voisi olla keskeinen rooli erityisesti siten, että sen avulla voitaisiin yksilöidä alat, joilla tarvitaan edelleen tehostettua tukea ja rahoitusta, ja että se voisi tasoittaa tietä maaseutustrategialle väliarvioinnin jälkeen ja maaseutua koskevalle toimintasuunnitelmalle ohjelmakaudella 2028–2034; kehottaa siksi komissiota ottamaan kaikki asiaankuuluvat sidosryhmät ja hallintoviranomaiset suoraan mukaan tähän arviointiin; |
| --- | --- |

72.

| 73. | kehottaa komissiota tarkastelemaan vaihtoehtoisia toimintastrategioita ja lähestymistapoja rahoituksen niveltämiseksi seuraavalla ohjelmakaudella muun muassa tarkastelemalla yhden kansallisen strategian vaihtoehtoa koordinoidusti alue- ja paikallisviranomaisten kanssa ja vaihtoehtoa, jossa kaikkiin yhteistyössä hallinnoitaviin rahastoihin sovelletaan yhtä asetusta, sekä uusia tapoja vahvistaa kumppanuusperiaatetta ja monitasoisen hallinnon lähestymistapoja, mikä edistäisi aidosti yhdennettyä aluekehitystä maaseutualueilla; |
| --- | --- |

73.

| 74. | kehottaa sisällyttämään tuleviin koheesiopolitiikkaa koskeviin asetuksiin vahvan maaseutu-ulottuvuuden sekä tähän tarkoitukseen kohdennettua rahoitusta; ehdottaa, että komissio käynnistää julkisen kuulemisen jälkeen tutkimuksen mahdollisuudesta kohdentaa osuus Euroopan aluekehitysrahastosta ja koheesiorahastosta maaseutualueille sen lisäksi, että varoja osoitetaan muihin hyödyllisiin investointeihin, ja kehottaa kiinnittämään erityishuomiota alueisiin, joilla on maantieteellisiä erityispiirteitä, kuten vuoristoihin, syrjäisiin alueisiin, saariin ja syrjäisimpiin alueisiin; |
| --- | --- |

74.

| 75. | muistuttaa, että maaseutualueiden tulevaisuus ja vauraus ovat äärimmäisen tärkeitä Euroopan elintarviketurvan, elintarvikeomavaraisuuden ja häiriönsietokyvyn sekä EU:n energiaomavaraisuutta edistävän ja kestävän energialähteiden yhdistelmän kannalta, kuten covid-19-pandemia ja Ukrainan sota ovat äskettäin selvästi osoittaneet; korostaa, että maatalouselintarvikejärjestelmät ovat mahdollistaneet laadukkaiden elintarvikkeiden jatkuvan saatavuuden näiden kriisien aikana ja samalla on syntynyt uusia mahdollisuuksia elintarvikeketjujen lyhentämiselle ja paikalliselle elintarvike- ja rehutuotannolle, erityisesti valkuaiskasvien tuotannolle; |
| --- | --- |

75.

| 76. | kehottaa kehittämään pitkän aikavälin visiosta konkreettisen ja mitattavissa olevan todellisen EU:n tason maaseutustrategian, johon kuuluu kaupunkialueiden kanssa tehtävää yhteistyötä koskeva strateginen vuoropuhelu, ja koordinoimaan kaikkien EU:n rahastojen ja toimintapolitiikkojen tukea maaseutualueille; korostaa, että tämä strategia on otettava täysimääräisesti huomioon tulevilla ohjelmakausilla; kehottaa kaikkia jäsenvaltioita laatimaan maaseutustrategioita kansallisella ja alueellisella tasolla ja määrittämään tavat ja tarvittavat keinot maaseutualueiden ongelmien ratkaisemiseksi; |
| --- | --- |

76.

| 77. | kehottaa komissiota arvioimaan oikea-aikaisesti, miten maaseuturahaston jättäminen asetuksessa (EU) 2021/1060 säädettyjen yhteistyössä hallinnoitavia rahastoja koskevien yhteisten säännösten soveltamisalan ulkopuolelle mahdollisesti vaikuttaa yhdennettyjen alueellisten lähestymistapojen kehittämiseen maaseutualueilla, ja arvioimaan maaseudun kehittämiseksi tarvittavia kokonaisvaltaisia lähestymistapoja ja hyödyntämään saatuja kokemuksia seuraavilla ohjelmakausilla sen mahdollisen soveltamisalaan sisällyttämisen osalta; |
| --- | --- |

77.

EU:n ulkopuoliset maaseutualueet

| 78. | katsoo, että EU:lle on merkittävää etua paitsi rajatylittävien kumppanuuksien myös rajojaan laajemmalle ulottuvien kumppanuuksien rakentamisesta vauraampien maaseutuyhteisöjen ja maaseudun elinkeinojen edistämiseksi, mistä on hyötyä kaikille osapuolille pitkällä aikavälillä; korostaa, että tässä prosessissa on tärkeää tehdä yhteistyötä ja jakaa tietämystä, minkä lisäksi on myös taattava tasapuoliset toimintaedellytykset; |
| --- | --- |

78.

| 79. | korostaa merkitystä, jota on Afrikan, Latinalaisen Amerikan ja Euroopan välisillä strategisen yhteistyön yhteyksillä, jotka perustuvat edistymiseen Afrikan ja Euroopan välisessä maaseudun muutosta koskevassa toimintaohjelmassa, jossa esitetään aloitteita Afrikan maatalouselintarvikealan ja maaseutualueiden vahvistamiseksi kestävällä tavalla; korostaa tässä yhteydessä seuraavansa valppaasti tilannetta Kiinan roolin muuttuessa ja sen strategisen vaikutusvallan lisääntyessä Afrikan mantereella 16. syyskuuta 2021 EU:n uudesta Kiina-strategiasta antamansa päätöslauselman (25) mukaisesti; |
| --- | --- |

79.

| 80. | korostaa, että on tärkeää ottaa oppia toisten kokemuksista ja hyödyntää joidenkin maaseutualueiden menestystarinoiden tarjoamia mahdollisuuksia; kehottaa tämän vuoksi lisäämään vaihtomahdollisuuksia ja perustamaan maaseutualueille ja niiden välille foorumeja yhteenkuuluvuuden, solidaarisuuden ja koko EU:n kattavien vaihtojen edistämiseksi; |
| --- | --- |

80.

o

o o

| 81. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

81.

---

(1)  EUVL L 433, 22.12.2020, s. 11.

(2)  EUVL L 243, 9.7.2021, s. 1.

(3)  EUVL L 435, 6.12.2021, s. 1.

(4)  EUVL L 435, 6.12.2021, s. 187.

(5)  EUVL L 231, 30.6.2021, s. 159.

(6)  EUVL L 166, 11.5.2021, s. 1.

(7)  EUVL C 215, 19.6.2018, s. 228.

(8)  EUVL C 298, 23.8.2018, s. 14.

(9)  EUVL C 356, 4.10.2018, s. 38.

(10)  EUVL C 76, 9.3.2020, s. 62.

(11)  EUVL C 11, 13.1.2020, s. 15.

(12)  EUVL C 347, 9.9.2022, s. 37.

(13)  EUVL C 395, 29.9.2021, s. 37.

(14)  EUVL C 184, 5.5.2022, s. 2.

(15)  EUVL C 67, 8.2.2022, s. 25.

(16)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0136.

(17)  EUVL C 361, 20.9.2022, s. 2.

(18)  EUVL C 270, 13.7.2022, s. 18.

(19)  EUVL C 290, 29.7.2022, s. 137.

(20)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=SDG_6_-_Clean_water_and_sanitation#Sanitation

(21)  https://ec.europa.eu/eurostat/databrowser/view/ISOC_CI_IN_H__custom_2784346/ default/table?lang=en

(22)  YMP:n erityistavoitteita sekä rakennemuutoksia ja sukupolvenvaihdoksia koskeva katsaus ”CAP specific objectives explained – Structural change and generational renewal”, https://agriculture.ec.europa.eu/system/files/2019-11/cap-briefs-7-structural-change_en_0.pdf

(23)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2022/729156/IPOL_STU(2022)729156_EN.pdf

(24)  https://smart-cities-marketplace.ec.europa.eu/

(25)  EUVL C 117, 11.3.2022, s. 40.

---

| 17.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 177/48 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 177/48

---

P9_TA(2022)0437

Toimintasuunnitelma rautateiden pitkän matkan ja rajatylittävän matkustajaliikenteen edistämiseksi

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. joulukuuta 2022 toimintasuunnitelmasta rautateiden pitkän matkan ja rajatylittävän matkustajaliikenteen edistämiseksi (2022/2022(INI))

(2023/C 177/05)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon vihreän kehityksen ohjelman ja siihen liittyvän 55-valmiuspaketin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vihreän kehityksen ohjelman ja siihen liittyvän 55-valmiuspaketin,

| — | ottaa huomioon neljännen rautatiepaketin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neljännen rautatiepaketin,

| — | ottaa huomioon valkoisen kirjan ”Yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskeva etenemissuunnitelma – Kohti kilpailukykyistä ja resurssitehokasta liikennejärjestelmää” (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon valkoisen kirjan ”Yhtenäistä Euroopan liikennealuetta koskeva etenemissuunnitelma – Kohti kilpailukykyistä ja resurssitehokasta liikennejärjestelmää” (COM(2011)0144),

| — | ottaa huomioon komission vihreän kirjan vuodelta 1995 ”Kohti oikeudenmukaista ja tehokasta liikenteen hinnoittelua – poliittiset vaihtoehdot liikenteen ulkoisten kustannusten sisällyttämiseksi hintoihin Euroopan unionissa” (KOM(1995)0691), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission vihreän kirjan vuodelta 1995 ”Kohti oikeudenmukaista ja tehokasta liikenteen hinnoittelua – poliittiset vaihtoehdot liikenteen ulkoisten kustannusten sisällyttämiseksi hintoihin Euroopan unionissa” (KOM(1995)0691),

| — | ottaa huomioon tuotteiden ja palvelujen esteettömyysvaatimuksista 17. huhtikuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/882 (1) (esteettömyyttä koskeva eurooppalainen säädös), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tuotteiden ja palvelujen esteettömyysvaatimuksista 17. huhtikuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/882 (1) (esteettömyyttä koskeva eurooppalainen säädös),

| — | ottaa huomioon 9. joulukuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Kestävän ja älykkään liikkuvuuden strategia – Euroopan liikenne tulevaisuuden raiteelle” (COM(2020)0789), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. joulukuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Kestävän ja älykkään liikkuvuuden strategia – Euroopan liikenne tulevaisuuden raiteelle” (COM(2020)0789),

| — | ottaa huomioon yhtenäisestä eurooppalaisesta rautatiealueesta 21. marraskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 2012/34/EU (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhtenäisestä eurooppalaisesta rautatiealueesta 21. marraskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviin 2012/34/EU (2),

| — | ottaa huomioon unionin suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi ja päätöksen N:o 661/2010/EU kumoamisesta 11. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1315/2013 (3) (TEN-T-asetus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi ja päätöksen N:o 661/2010/EU kumoamisesta 11. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1315/2013 (3) (TEN-T-asetus),

| — | ottaa huomioon Euroopan laajuisen liikenneverkon (TEN-T) toteuttamista edistävistä yhdenmukaistamistoimenpiteistä 7. heinäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2021/1187 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan laajuisen liikenneverkon (TEN-T) toteuttamista edistävistä yhdenmukaistamistoimenpiteistä 7. heinäkuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2021/1187 (4),

| — | ottaa huomioon 20. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman Euroopan laajuisen liikenneverkon (TEN-T) suuntaviivojen tarkistamisesta (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman Euroopan laajuisen liikenneverkon (TEN-T) suuntaviivojen tarkistamisesta (5),

| — | ottaa huomioon 7. heinäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman rautateiden turvallisuudesta ja merkinannosta: Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmän (ERTMS) käyttöönottosuunnitelman arviointi (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. heinäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman rautateiden turvallisuudesta ja merkinannosta: Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmän (ERTMS) käyttöönottosuunnitelman arviointi (6),

| — | ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan uusi teollisuusstrategia”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan uusi teollisuusstrategia”,

| — | ottaa huomioon Euroopan nuorison teemavuodesta (2022) 22. joulukuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2021/2316 (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan nuorison teemavuodesta (2022) 22. joulukuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2021/2316 (7),

| — | ottaa huomioon rautatieliikenteen matkustajien oikeuksista ja velvollisuuksista 29. huhtikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/782 (8) (rautatieliikenteen matkustajien oikeuksia koskeva asetus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rautatieliikenteen matkustajien oikeuksista ja velvollisuuksista 29. huhtikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/782 (8) (rautatieliikenteen matkustajien oikeuksia koskeva asetus),

| — | ottaa huomioon lokakuussa 2021 julkaistun komission tutkimuksen ”Long-distance cross-border passenger rail services”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon lokakuussa 2021 julkaistun komission tutkimuksen ”Long-distance cross-border passenger rail services”,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön (A9-0242/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön (A9-0242/2022),

| A. | ottaa huomioon, että uudessa kestävän ja älykkään liikkuvuuden strategiassa asetetaan välitavoitteeksi suurnopeusrautatieliikenteen kaksinkertaistaminen vuoteen 2030 mennessä ja sen kolminkertaistaminen vuoteen 2050 mennessä; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että uudessa kestävän ja älykkään liikkuvuuden strategiassa asetetaan välitavoitteeksi suurnopeusrautatieliikenteen kaksinkertaistaminen vuoteen 2030 mennessä ja sen kolminkertaistaminen vuoteen 2050 mennessä;

| B. | ottaa huomioon, että suurnopeusrautateiden matkustajamäärät lähes kaksinkertaistuivat vuosina 2001–2018, mikä osoittaa, että suurnopeusrautatieliikenteelle on kysyntää aina, kun sitä on tarjolla (9); |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että suurnopeusrautateiden matkustajamäärät lähes kaksinkertaistuivat vuosina 2001–2018, mikä osoittaa, että suurnopeusrautatieliikenteelle on kysyntää aina, kun sitä on tarjolla (9);

| C. | ottaa huomioon, että myöhästymiset EU:n lentoasemilla ovat lisääntyneet merkittävästi (10) ja että odotettavissa on huomattava kapasiteettipula (noin 1,5 miljoonaa lentoa vuoteen 2040 mennessä), jos ei toteuteta kiireellisiä korjaavia toimenpiteitä (11); ottaa huomioon, että liikenneruuhkat aiheuttavat EU:ssa vuosittain noin 110 miljardin euron kustannukset (1 prosentti EU:n BKT:stä) (12); |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että myöhästymiset EU:n lentoasemilla ovat lisääntyneet merkittävästi (10) ja että odotettavissa on huomattava kapasiteettipula (noin 1,5 miljoonaa lentoa vuoteen 2040 mennessä), jos ei toteuteta kiireellisiä korjaavia toimenpiteitä (11); ottaa huomioon, että liikenneruuhkat aiheuttavat EU:ssa vuosittain noin 110 miljardin euron kustannukset (1 prosentti EU:n BKT:stä) (12);

| D. | ottaa huomioon, että suurnopeusrautatie tarjoaa monia etuja, kuten kuolonuhrien, ruuhkien ja päästöjen väheneminen, ja sillä on myönteinen taloudellinen vaikutus, koska se parantaa saavutettavuutta, lyhentää matkustusaikoja ja luo työllistymismahdollisuuksia; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että suurnopeusrautatie tarjoaa monia etuja, kuten kuolonuhrien, ruuhkien ja päästöjen väheneminen, ja sillä on myönteinen taloudellinen vaikutus, koska se parantaa saavutettavuutta, lyhentää matkustusaikoja ja luo työllistymismahdollisuuksia;

| E. | ottaa huomioon, että yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen toteuttamiseksi on toteutettu merkittäviä lainsäädäntötoimia; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen toteuttamiseksi on toteutettu merkittäviä lainsäädäntötoimia;

| F. | ottaa huomioon, että ERTMS:n käyttöönottoon radanvarrella ja junissa tarkoitetulla rahoituksella on keskeinen asema varmistettaessa korkeampi käyttöönottoaste sekä parempi turvallisuus ja yhteentoimivuus koko TEN-T-verkossa samalla kun edistetään aidosti yhteentoimivan eurooppalaisen rautatiealueen toteutusta; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että ERTMS:n käyttöönottoon radanvarrella ja junissa tarkoitetulla rahoituksella on keskeinen asema varmistettaessa korkeampi käyttöönottoaste sekä parempi turvallisuus ja yhteentoimivuus koko TEN-T-verkossa samalla kun edistetään aidosti yhteentoimivan eurooppalaisen rautatiealueen toteutusta;

| G. | katsoo, että TEN-T-verkon valmiiksi saattaminen – samalla kun ylläpidetään valmiuksia kehittää toissijaisia verkkoja – on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan edetä kohti kestävämpiä liikennemuotoja, erityisesti rautatieliikennettä, ja lisätä multimodaalisia yhteyksiä EU:n kaupunkien, alueiden, syrjäseutualueiden ja saarten välillä; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että TEN-T-verkon valmiiksi saattaminen – samalla kun ylläpidetään valmiuksia kehittää toissijaisia verkkoja – on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan edetä kohti kestävämpiä liikennemuotoja, erityisesti rautatieliikennettä, ja lisätä multimodaalisia yhteyksiä EU:n kaupunkien, alueiden, syrjäseutualueiden ja saarten välillä;

| H. | ottaa huomioon, että EU-maiden välisen junien yhteentoimivuuden tiellä on edelleen teknologisia esteitä; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että EU-maiden välisen junien yhteentoimivuuden tiellä on edelleen teknologisia esteitä;

| I. | katsoo, että älykäs multimodaalinen lipunmyynti on keskeinen väline, jolla kannustetaan kestävän rautatie- ja multimodaaliliikenteen laajempaan käyttöön; ottaa huomioon, että rautatieverkolla ja -asemilla voi olla keskeinen rooli muiden liikennemuotojen integroimisessa ensimmäisen/viimeisen osuuden yhteyksiin; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että älykäs multimodaalinen lipunmyynti on keskeinen väline, jolla kannustetaan kestävän rautatie- ja multimodaaliliikenteen laajempaan käyttöön; ottaa huomioon, että rautatieverkolla ja -asemilla voi olla keskeinen rooli muiden liikennemuotojen integroimisessa ensimmäisen/viimeisen osuuden yhteyksiin;

| J. | ottaa huomioon, että Euroopan rautateiden teemavuosi 2021 tarjosi tilaisuuden edistää rautateiden muuttamista matkustajaliikenteen selkärangaksi kaikkialla unionissa, palvella paremmin kansalaisia ja parantaa TEN-T-verkon kehittämistä jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Euroopan rautateiden teemavuosi 2021 tarjosi tilaisuuden edistää rautateiden muuttamista matkustajaliikenteen selkärangaksi kaikkialla unionissa, palvella paremmin kansalaisia ja parantaa TEN-T-verkon kehittämistä jäsenvaltioissa;

| K. | ottaa huomioon, että Euroopan nuorison teemavuosi 2022 puolestaan tarjoaa tilaisuuden vahvistaa tätä kehitystä nuorille suunnatuilla toimilla; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että Euroopan nuorison teemavuosi 2022 puolestaan tarjoaa tilaisuuden vahvistaa tätä kehitystä nuorille suunnatuilla toimilla;

| L. | ottaa huomioon, että tällä hetkellä kaupunkisolmukohtia ei ole riittävästi integroitu nykyiseen TEN-T-verkkoon; ottaa huomioon, että merkittävä osa matkan viimeisen osuuden infrastruktuurista tavaraliikenteessä ja multimodaalisista yhteyksistä matkustajaliikenteessä puuttuu; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että tällä hetkellä kaupunkisolmukohtia ei ole riittävästi integroitu nykyiseen TEN-T-verkkoon; ottaa huomioon, että merkittävä osa matkan viimeisen osuuden infrastruktuurista tavaraliikenteessä ja multimodaalisista yhteyksistä matkustajaliikenteessä puuttuu;

| 1. | suhtautuu myönteisesti komission toimintasuunnitelmaan ja tukee ehdotettuja tavoitteita tehdä rautatieliikenteestä houkuttelevampaa, kilpailukykyisempää ja tehokkaampaa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | panee tyytyväisenä merkille toimintasuunnitelman tärkeimmät tavoitteet ja erityisesti seuraavat tavoitteet:






  a) | tunnustetaan rautateiden ratkaiseva asema EU:n liikenteen irrottamisessa hiilestä ja toteutetaan aloitteita, joiden avulla yhtenäisestä eurooppalaisesta rautatiealueesta tulee edellytys tarvittavalle liikennemuotosiirtymälle (13); |
| --- | --- | --- |

2.

a)

tunnustetaan rautateiden ratkaiseva asema EU:n liikenteen irrottamisessa hiilestä ja toteutetaan aloitteita, joiden avulla yhtenäisestä eurooppalaisesta rautatiealueesta tulee edellytys tarvittavalle liikennemuotosiirtymälle (13);

| b) | edistetään yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen perustamista, mikä auttaa parantamaan EU:n sisämarkkinoita, täyttämään eurooppalaisten liikkumistarpeet ja edistämään unionin sosioekonomista yhteenkuuluvuutta; |
| --- | --- |

b)

edistetään yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen perustamista, mikä auttaa parantamaan EU:n sisämarkkinoita, täyttämään eurooppalaisten liikkumistarpeet ja edistämään unionin sosioekonomista yhteenkuuluvuutta;

| c) | parannetaan yhteyksiä kaikkialla Euroopassa, mukaan lukien maaseutualueet, syrjäiset alueet, saarialueet, vuoristoalueet ja harvaan asutut alueet; |
| --- | --- |

c)

parannetaan yhteyksiä kaikkialla Euroopassa, mukaan lukien maaseutualueet, syrjäiset alueet, saarialueet, vuoristoalueet ja harvaan asutut alueet;

| d) | parannetaan yhteyksiä laajentumismaiden ja itäisen kumppanuuden maiden, erityisesti Ukrainan ja Moldovan, kanssa; |
| --- | --- |

d)

parannetaan yhteyksiä laajentumismaiden ja itäisen kumppanuuden maiden, erityisesti Ukrainan ja Moldovan, kanssa;

| e) | parannetaan liikennepalvelujen tehokkuutta ja varmistetaan niiden korkea laatu samalla, kun tarjotaan riittävästi kuljetuskapasiteettia ja lyhennetään matka-aikoja pitäen lippujen hinnat sopivalla tasolla; |
| --- | --- |

e)

parannetaan liikennepalvelujen tehokkuutta ja varmistetaan niiden korkea laatu samalla, kun tarjotaan riittävästi kuljetuskapasiteettia ja lyhennetään matka-aikoja pitäen lippujen hinnat sopivalla tasolla;

| f) | varmistetaan reilu kilpailu rautatieliikenteen harjoittajien välillä sekä luodaan tasapuoliset toimintaedellytykset liikennemuotojen välille ja varmistetaan niiden täydentävyys; |
| --- | --- |

f)

varmistetaan reilu kilpailu rautatieliikenteen harjoittajien välillä sekä luodaan tasapuoliset toimintaedellytykset liikennemuotojen välille ja varmistetaan niiden täydentävyys;

| g) | varmistetaan samantasoinen suoja kaikissa eri liikennemuodoissa ja lujitetaan entisestään matkustajien oikeuksia, minkä avulla lisätään rautatieliikenteen houkuttelevuutta erityisesti nuorten liikennemuotona ja taataan yhdenvertaiset käyttömahdollisuudet kaikille, kun esteettömyyttä koskeva eurooppalainen säädös pannaan täysimääräisesti täytäntöön; |
| --- | --- |

g)

varmistetaan samantasoinen suoja kaikissa eri liikennemuodoissa ja lujitetaan entisestään matkustajien oikeuksia, minkä avulla lisätään rautatieliikenteen houkuttelevuutta erityisesti nuorten liikennemuotona ja taataan yhdenvertaiset käyttömahdollisuudet kaikille, kun esteettömyyttä koskeva eurooppalainen säädös pannaan täysimääräisesti täytäntöön;

| h) | varmistetaan liikkuvan kaluston kuljettajien ja rautatiehenkilöstön koulutus, täydennyskoulutus, uudelleenkoulutus ja lupien saanti ja edistetään niitä tulevien tarpeiden mukaisesti; |
| --- | --- |

h)

varmistetaan liikkuvan kaluston kuljettajien ja rautatiehenkilöstön koulutus, täydennyskoulutus, uudelleenkoulutus ja lupien saanti ja edistetään niitä tulevien tarpeiden mukaisesti;

| i) | luodaan puitteet, joiden avulla voidaan lisätä investointeja rautateiden kilpailukykyisiin pitkän matkan henkilöliikennepalveluihin; |
| --- | --- |

i)

luodaan puitteet, joiden avulla voidaan lisätä investointeja rautateiden kilpailukykyisiin pitkän matkan henkilöliikennepalveluihin;

| 3. | suhtautuu myönteisesti rajatylittävien pilottipalvelujen perustamiseen ja kehottaa komissiota määrittämään mahdollisimman pian tähän tarkoitukseen tarvittavat resurssit ja antamaan selvän aikataulun, johon kuuluu asianmukaisia välitavoitteita ja tavoitteita; |
| --- | --- |

3.

Unionin rautateitä koskevan säännöstön täytäntöönpanon parantaminen ja yhteentoimivuustavoitteen vauhdittaminen

| 4. | on tyytyväinen neljännen rautatiepaketin ja yhteentoimivuuden teknisten eritelmien (YTE) täysimääräisen täytäntöönpanon varmistamiseen tähtäävän työn vauhdittumiseen; |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa, että ERTMS:n täysimääräinen käyttöönotto saavuttamalla TEN-T-asetusta koskevassa tarkistetussa lainsäädäntöehdotuksessa asetetut tavoitteet auttaa luomaan digitaalisen yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen, jolla varmistetaan verkon lisääntyneen kapasiteetin sekä turvallisten, varmojen, nopeiden ja tehokkaiden rautatieliikennepalvelujen jatkokehittäminen rajatylittäviä ja kaukoyhteyksiä varten; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että rautateiden kaukoliikenteen edistämiseen on yhdistettävä sen integrointi erilaisiin alueiden välisiin, alueellisiin sekä kaupunkien ja niiden lähialueiden rautatieverkkoihin sekä muihin liikennemuotoihin ja TEN-T-verkkoon, mikä parantaa ovelta ovelle tapahtuvaa liikkuvuutta; korostaa, että tämä on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan lisätä rautateiden ja multimodaalisten matkustajaliikennepalvelujen houkuttelevuutta; |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa, että on tärkeää nopeuttaa uusien ratojen rakentamista ja edistää edelleen infrastruktuurihankkeiden, muun muassa saaria mantereeseen yhdistävien siltojen, toteuttamista, jotta voidaan luoda tällä hetkellä puuttuvat yhteydet ja integroida saaret paremmin merten moottoriteihin; |
| --- | --- |

7.

| 8. | suhtautuu myönteisesti komission ehdotukseen nopeuttaa ERTMS:n unionin laajuista käyttöönottoa TEN-T-asetuksen tarkistamisen yhteydessä samalla kun asetetaan määräaika vanhojen luokan B järjestelmien käytöstä poistamiselle; |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa, että sääntelyn ennustettavuus muun muassa yhteentoimivuuden teknisten eritelmien osalta on keskeinen tekijä, joka mahdollistaa julkisilta ja yksityisiltä sidosryhmiltä tarvittavien investointien lisäämisen ERTMS:n käyttöönottotavoitteiden ja yhteentoimivuuden toteuttamiseksi EU:n ja kansallisella tasolla; |
| --- | --- |

9.

| 10. | korostaa, että on tärkeää varmistaa radanvarsijärjestelmien ja junayksikköjen synkronoitu käyttöönotto ja että ERTMS:n hallintoa on tarpeen parantaa, jotta synkronoitu käyttöönotto voidaan varmistaa sekä kansallisella että EU:n tasolla muun muassa virtaviivaistamalla ja nopeuttamalla menettelyjä; |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa tarvetta varmistaa nopea, riittävä ja tehokas rahoitus investointien tukemiseksi; toteaa, että toimivaltaisten viranomaisten olisi osallistuttava tähän, jotta mahdollistetaan ERTMS-junayksikköjen ja muiden YTE-standardien (14) mahdollisimman nopea käyttöönotto julkisissa palveluissa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | antaa tunnustusta Euroopan unionin rautatievirastolle (ERA) sen roolista, sillä se on yksi Euroopan unionin rautatiepolitiikan pilareista; huomauttaa, että ERA:n täytyy saada riittävästi rahoitusta, jotta se voi tukea tavoitteita, jotka liittyvät TEN-T-verkon valmiiksi saattamiseen erityisesti rajatylittävillä osuuksilla; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita toteuttamaan asianmukaisia aloitteita ERTMS:ään tehtävien investointien houkuttelevuuden parantamiseksi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa pyrkimään siihen, että joissakin jäsenvaltioissa jo käyttöön otetut koordinoidut aikataulut ulotetaan EU:n tasolle, jotta voidaan edistää kaikkien EU:n kansalaisten helppoa ja sujuvaa matkustamista rajojen yli; |
| --- | --- |

14.

Rautateiden henkilöliikenteen infrastruktuurin vahvistaminen

| 15. | katsoo, että multimodaalisten ja saumattomien TEN-T-ydinverkkokäytävien oikea-aikainen valmiiksi saattaminen vuoteen 2030 mennessä on ensimmäinen askel verkon integroinnin jatkamisessa, pitää sitä välttämättömänä ja toteaa, että siihen on sisällyttävä pullonkaulojen poistaminen ja puuttuvien yhteyksien lisääminen sekä rajatylittävien osuuksien valmiiksi saattaminen; kannattaa suunniteltujen suurnopeusrautatieyhteyksien valmiiksi saattamista laajennetussa ydinverkossa vuoteen 2040 mennessä; katsoo, että ensisijaisia investointeja olisi suunnattava myös pitkän matkan rajatylittävien suurnopeusrautatieyhteyksien kehittämiseen erityisesti alueilla, joilla tällä hetkellä ei ole suurnopeusrautatieinfrastruktuuria; korostaa, että TEN-T-suuntaviivojen tarkistamisen yhteydessä on tärkeää yhdistää EU:n pääkaupungit kohtuuhintaisilla ja tehokkailla suurnopeusjunapalveluilla ja parantaa infrastruktuurin laatua; korostaa, että uudet suurnopeusradat ovat tehokas väline rautatieliikenteen kilpailukyvyn lisäämiseksi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | korostaa, että on erittäin tärkeää rakentaa uutta infrastruktuuria suurnopeusrautatieliikenteen kysyntään vastaamiseksi; muistuttaa, että suurnopeusrautatieliikenteen kaksinkertaistaminen vuoteen 2030 mennessä edellyttää 11 526 kilometrin pituisen nykyisen verkon kasvattamista vähintään 75 prosentilla (15); |
| --- | --- |

16.

| 17. | korostaa TEN-T-verkon sekä laadukkaiden rautatieyhteyksien ja multimodaaliliikenteen merkitystä talouskasvun ja osallistavuuden tukemisessa erityisesti eristyneillä alueilla ja alueilla, joilla on merkittäviä rakenteellisia puutteita; kehottaa tämän vuoksi komissiota toteuttamaan toimia ja hankkeita, joilla tuetaan paikallisen kestävän liikenteen ja multimodaalisen rautatieliikenteen yhteyksiä niillä syrjäseutu- ja rannikkoalueilla, joilla on vähemmän kehittämismahdollisuuksia; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pitää valitettavana vuosien 2021–2027 Verkkojen Eurooppa -välineestä (CEF II) saatavilla olevaa vähäistä EU:n rahoitusta, jonka osuus on vain noin 5 prosenttia TEN-T-ydinverkon toteuttamiseen tarvittavista kokonaisinvestoinneista (16); |
| --- | --- |

18.

| 19. | korostaa tarvetta parantaa EU:n varojen käyttöä Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR) ja koheesiorahastojen lisäksi myös muun muassa Verkkojen Eurooppa -välineessä, NextGenerationEU-välineessä, elpymis- ja palautumistukivälineessä ja koheesiota ja Euroopan alueita tukevan elpymisavun ohjelmassa (REACT-EU) tai Euroopan investointipankista (EIP) saatavan rahoituksen käyttöä, jotta varmistetaan laajamittaiset, laadukkaat investoinnit kestävään ja tehokkaaseen liikenneinfrastruktuuriin, puuttuvat suurnopeusrautatieyhteydet mukaan lukien; |
| --- | --- |

19.

| 20. | korostaa, että koska vain 44 prosentilla EU:n raja-alueiden asukkaista on tällä hetkellä mahdollisuus käyttää rautatiepalveluja (17) ja sopivia multimodaaliliikenneratkaisuja ei usein ole, jotta TEN-T-verkko voisi täyttää tehtävänsä eli edistää sosioekonomista ja alueellista yhteenkuuluvuutta EU:n sisämarkkinoilla, tarvitaan älykkäitä yhteyksiä TEN-T-ydinverkkoon ja on kehitettävä eri kansallisten verkkojen integrointia edelleen, myös maaseudulla, syrjäisillä alueilla, saarialueilla, syrjäseutualueilla ja muilla epäsuotuisilla alueilla, niin että voidaan edistää niiden sosioekonomista kehitystä; |
| --- | --- |

20.

| 21. | korostaa rajatylittävien rautatieyhteyksien merkitystä Länsi-Balkanin alueelle, Ukrainalle ja Moldovalle; toteaa, että tehokas ja nopea rajanylitysmekanismi EU:n ulkorajoilla on keskeinen tekijä varmistettaessa EU:n ja laajentumismaiden ja itäisen kumppanuuden maiden väliset saumattomat matkustajaliikenteen rautatieyhteydet; |
| --- | --- |

21.

| 22. | suhtautuu myönteisesti vety- ja akkukäyttöisten junien tarjoamiin lupaaviin vaihtoehtoihin siinä tapauksessa, että rataosuuden sähköistäminen ei ole mahdollista; |
| --- | --- |

22.

| 23. | tukee sitä, että komissio keskittyy matkan ensimmäisen ja viimeisen osuuden multimodaalikeskusten toteuttamiseen kaupunkisolmukohdissa, mikä vahvistaa rautatieliikenteen yhteyksiä lento-, meri- ja maantieliikenteeseen; muistuttaa kuitenkin, että pienemmistä ja harvemmin asutuista kaupunkisolmukohdista olisi oltava tehokkaita yhteyksiä kohtuullisen matkan päässä sijaitseviin multimodaalikeskuksiin ja -terminaaleihin; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita vahvistamaan rautatieasemien strategista asemaa yhdennetyssä ja kestävässä liikennejärjestelmässä erityisesti tukemalla pienten asemien uudistamista; |
| --- | --- |

24.

| 25. | panee tyytyväisenä merkille ERA:n roolin vahvistamisen liikkuvan kaluston sertifioinnissa ja hyväksymisessä, jotta varmistetaan erityisesti rajatylittäviin yhteyksiin liittyvät sujuvat ja oikea-aikaiset prosessit, sekä kansallisten sääntöjen konsolidoinnissa ja niiden määrän vähentämisessä; kannustaa lisäksi sekä ERA:ta että jäsenvaltioita nopeuttamaan yhteistyötään, joka koskee kaikkialle pääsevän liikkuvan kaluston eritelmiä; |
| --- | --- |

25.

Liikkuvan kaluston riittävä saatavuus

| 26. | kehottaa selkeyttämään ja yksinkertaistamaan tarkistetuissa rautatieliikenteen suuntaviivoissa valtiontukisääntöjä, jotka koskevat rajatylittävässä liikenteessä ja siihen liittyvissä palveluissa käytettävän yhteentoimivan liikkuvan kaluston sekä rautatieinfrastruktuuripalvelujen julkista rahoitusta, mukaan lukien käytettävissä olevat välineet tällaisen kaluston rahoittamiseksi ja Luxemburgin rautatiekalustopöytäkirjan täytäntöönpano; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kehottaa rautatieyrityksiä suunnittelemaan riittävästi suurten nopeuksien liikkuvan kaluston tilauksia niiden komission tavoitteiden mukaisesti, jotka koskevat suurnopeusjunaliikenteen kaksinkertaistamista vuoteen 2040 mennessä; huomauttaa, että myös yöjunayhteyksien liikkuva kalusto on suunniteltava hyvissä ajoin yöjunien uuden kukoistuksen edistämiseksi; nostaa esiin myös sen, että on varmistettava liikkuvan kaluston riittävä saatavuus suunniteltua tulevaa alueellisten rajatylittävien rautatieyhteyksien palauttamista varten; |
| --- | --- |

27.

| 28. | katsoo, että samalla kun parannetaan rataosuuksien turvallisuutta, olisi parannettava vastaavasti myös päivittäin käytössä olevien, henkilöiden ja tavaroiden kuljettamiseen tarkoitettujen junien teknistä ja mekaanista turvallisuutta; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ottaa huomioon komission ilmaisemat aikeet ja kannustaa tätä tutkimaan ja arvioimaan tarkemmin mahdollisuutta perustaa eurooppalainen liikkuvan kaluston pooli ja jatkamaan keskusteluja siitä, miten se toteutetaan EIP:n avulla; |
| --- | --- |

29.

| 30. | korostaa, että tarvitaan selkeitä vaatimuksia ja yhteentoimivuuden eritelmiä sekä lisäinvestointeja liikkuvaan kalustoon; |
| --- | --- |

30.

| 31. | korostaa, että nämä investoinnit ovat erityisen ratkaisevia, kun liikkuvaan kalustoon jälkiasennetaan tarvittavia useassa järjestelmässä toimivia sovelluksia, jotka mahdollistavat rajatylittävän ja kansainvälisen toiminnan useammassa kuin yhdessä maassa; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pitää valitettavana, että kaikkialle pääsevää liikkuvaa kalustoa koskevien eritelmien laadinta on siirretty yhteentoimivuuden teknisten eritelmien seuraavaan tarkistukseen, mikä johtaa kolmen vuoden viiveeseen; kehottaa jäsenvaltioita asettamaan etusijalle yhteistyön ERA:n kanssa, jotta voidaan vauhdittaa kaikkialle pääsevän liikkuvan kaluston eritelmien kehittämistä; |
| --- | --- |

32.

| 33. | muistuttaa, että EIP:n hiljattain käynnistämä vihreän rautatieliikenteen investointialusta on keskeinen aloite, jolla tuetaan ja tehostetaan julkisia ja yksityisiä investointeja rautatiehankkeisiin; kannustaa rautatieliikenteen harjoittajia, rataverkon haltijoita, liikenneviranomaisia ja muita sidosryhmiä käyttämään alustaa, jotta voidaan vastata markkinoiden erityistarpeisiin; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kehottaa käynnistämään innovatiivisia aloitteita, joilla tuetaan pieniä ja keskisuuria yrityksiä ja mikroyrityksiä; korostaa, että on tärkeää ottaa huomioon paikalliset, alueelliset ja kansalliset tarpeet, jotta voidaan vahvistaa ja edistää pk-yritysten liiketoimintaympäristöä ja kytkeä se uuteen EU:n tason teollisuuspolitiikkaan; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kehottaa komissiota seuraamaan polkupyörien kuljettamisen toteutumista rajojen yli kulkevissa matkustajajunissa matkustajien oikeuksia koskevan asetuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

35.

Liikkuvan kaluston kuljettajien ja rautatiehenkilöstön koulutuksen ja lupien saattaminen tulevaisuuden tarpeita vastaaviksi

| 36. | korostaa, että liikkuvan kaluston kuljettajien lupien yhdenmukaistamisen puute saattaa haitata heidän liikkuvuuttaan jäsenvaltioiden välillä sekä pitkän matkan matkustajaliikennepalvelujen kehittämistä erityisesti rajatylittävillä osuuksilla; |
| --- | --- |

36.

| 37. | panee merkille kielikysymyksen merkityksen rajatylittävillä osuuksilla toimiville liikkuvan kaluston kuljettajille ja kehottaa komissiota edistämään digitaalisten kielityökalujen kehittämistä kohtuuhintaisena ratkaisuna kieliesteiden poistamiseksi ja nykyisten puutteiden korjaamiseksi; |
| --- | --- |

37.

| 38. | korostaa lisäksi tarvetta edistää yhden, EU:n laajuisen työkielen (englanti) käyttöönottoa rautateiden pitkän matkan ja rajatylittävän matkustajaliikenteen liikkuvan kaluston kuljettajille, jotka eivät puhu reitin varrella olevien jäsenvaltioiden kieliä; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kannattaa rautatiehenkilöstön kielikoulutusta, jotta he voivat palvella asianmukaisesti kaikkia matkustajia; |
| --- | --- |

39.

| 40. | korostaa, että on tärkeää laatia selkeä Euroopan osaamisstrategia rajatylittävää liikennettä edelleen haittaavien teknisten ja toiminnallisten esteiden poistamiseksi; |
| --- | --- |

40.

| 41. | korostaa Euroopan uuden teollisuusstrategian merkitystä liikkuvan kaluston kuljettajien uudelleen- ja täydennyskoulutuksen tukemisessa ja erityisesti uusien digitaalisten taitojen oppimisessa; korostaa lisäksi, että on tärkeää varmistaa työllistyminen ja yhtäläiset mahdollisuudet kaikille; |
| --- | --- |

41.

| 42. | muistuttaa, että rautateiden turvallisuudesta annetussa direktiivissä (EU) 2016/798 (18) säädetään junassa mukana olevan henkilöstön erityistodistuksista; katsoo, että ammattitaitoista henkilöstöä tarvitaan paitsi rautatiepalvelujen parantamiseen myös ennen kaikkea varmistamaan kaikilta osin rautatieliikenteen turvallisuus; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kehottaa toteuttamaan uusia aloitteita naisten kannustamiseksi rautatiealan ammatteihin; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kehottaa toteuttamaan uusia aloitteita, joilla nuorille ja pk-yritysten työntekijöille tarjotaan tarvittavat taidot ja tiedot; |
| --- | --- |

44.

Verkkojen parempi hyödyntäminen

| 45. | korostaa, että on tärkeää varmistaa verkon parempi käyttö erityisesti TEN-T-verkon varrella, ja kehottaa toteuttamaan toimenpiteitä matkustajavirtojen sujuvoittamiseksi muun muassa perustamalla kauttakulku- ja terminaalisolmukohtia suurten nopeuksien rautatieverkon reiteille sekä parantamaan yöjunien houkuttelevuutta; huomauttaa, että sekaliikenteen radoilla nämä toimet edellyttävät tiivistä yhteistyötä matkustaja- ja tavaraliikenteen järjestelyjen suunnittelussa, jotta estetään pullonkaulat ja ratojen ylikuormitus, jotka heikentävät koko verkon suorituskykyä; |
| --- | --- |

45.

| 46. | korostaa, että kapasiteetin saatavuus ja pullonkaulojen puuttuminen ovat keskeisiä verkon tehokkaan käytön kannalta ja siinä, että voidaan lisätä junaliikenteen osuutta eri liikennemuotojen joukossa; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kannustaa jäsenvaltioita huolehtimaan siitä, että niiden infrastruktuurin rahoitus on monivuotisella pohjalla, jotta mahdollistetaan suunniteltu ja kansainvälisesti koordinoitu infrastruktuurin kunnossapito ja kehittäminen sekä voidaan vähentää väliaikaisia kapasiteettirajoituksia ja parantaa kansainvälisen rautatieliikenteen luotettavuutta; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kannustaa komissiota käyttämään parhaillaan kehittelemäänsä ”yhteysindeksiä” siihen, että voidaan määrittää tarkasti verkkovaikutuksen turvaamiseksi tarvittavat infrastruktuuri-investoinnit; |
| --- | --- |

48.

| 49. | korostaa digitalisaation merkitystä sekä riittävän kyberturvallisuuden ja paremman koordinoinnin tarvetta erityisesti rajatylittävässä rautatieliikenteessä; korostaa tässä yhteydessä tarvetta koordinoida paremmin tapaa, jolla kapasiteettia hallinnoidaan jäsenvaltioiden verkoissa, jotta voidaan parantaa käytettävissä olevan kapasiteetin käyttöä; kehottaa siksi yhdenmukaistamaan kapasiteetin suunnittelua ja jakamista koskevia menettelyjä ja perusteita sekä tekemään digitaalisista työkaluista täysin yhteentoimivia; pyytää komissiota harkitsemaan sellaisten koordinointimekanismien luomista, joiden avulla voidaan integroida rajatylittävä rautatieliikenne paremmin kansalliseen liikenteeseen ja tehostaa näin rautatiekapasiteetin hallintaa sekä henkilö- että tavarajunien osalta; |
| --- | --- |

49.

| 50. | korostaa tarvetta tehostaa rajatylittävää raidekapasiteetin jakoa; |
| --- | --- |

50.

Ratojen käyttöoikeuksien asianmukainen hinnoittelu

| 51. | suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio aikoo julkaista lähiaikoina suuntaviivat ratojen käyttöoikeuksista perittävien maksujen asettamista varten ja kannustaa ratojen käyttöoikeusmaksujen alentamiseen uusien rajatylittävien palvelujen kohdalla sekä avoimuuteen niiden laskennassa; |
| --- | --- |

51.

| 52. | muistuttaa ratojen käyttöoikeusmaksujen olevan tärkeitä, sillä ne ovat rautatiemarkkinoihin vaikuttava ratkaiseva kustannustekijä; kehottaa komissiota esittämään tulevissa suuntaviivoissa suosituksia erillisistä yöjunien infrastruktuurimaksuista; |
| --- | --- |

52.

| 53. | korostaa, että on tärkeää huolehtia siitä, että ratojen käyttöoikeuksien hinnoittelu on kaikkien rautatieliikenteen harjoittajien kannalta oikeudenmukaista ja asianmukaista, ja taata vakiintuneiden liikenteenharjoittajien ja uusien tulokkaiden tasavertainen kohtelu sekä varmistaa infrastruktuuriverkkojen riittävä rahoitus; |
| --- | --- |

53.

| 54. | korostaa, että ratojen käyttöoikeusmaksut ovat merkittävä tulovirta rataverkon haltijoille, ja muistuttaa, että yksi käyttöoikeusmaksujen laskentaperuste on niukkuus, joka johtuu riittämättömästä infrastruktuurikapasiteetista (19); |
| --- | --- |

54.

Käyttäjäystävällinen lipunmyynti ja rautatiejärjestelmän esteettömyys

| 55. | toteaa, että rautateiden pitkän matkan matkustajaliikennepalvelujen houkuttelevuuden lisääminen edellyttää






  a) | esteettömämpää älykästä lipunmyyntiä, jolla helpotetaan multimodaalisten matkojen suunnittelua: matkustajilla pitäisi olla saumaton käyttäjäkokemus, kun he hakevat, valitsevat ja ostavat rautatiepalveluja, ja lippujen vähittäismyynnin pitäisi olla puolueetonta, mikä tarkoittaa, että kaikkien rautatieliikenteen harjoittajien lippuja myydään kaikissa lipunmyyntikanavissa; saumattoman lipunmyynnin aikaansaamiseksi olisi harkittava ja edistettävä suorien lippujen myyntiä, joka on jo lähtökohtaisesti suunniteltu niin, että siinä voidaan ottaa käyttöön multimodaalinen lipunmyynti; |
| --- | --- | --- |

55.

a)

esteettömämpää älykästä lipunmyyntiä, jolla helpotetaan multimodaalisten matkojen suunnittelua: matkustajilla pitäisi olla saumaton käyttäjäkokemus, kun he hakevat, valitsevat ja ostavat rautatiepalveluja, ja lippujen vähittäismyynnin pitäisi olla puolueetonta, mikä tarkoittaa, että kaikkien rautatieliikenteen harjoittajien lippuja myydään kaikissa lipunmyyntikanavissa; saumattoman lipunmyynnin aikaansaamiseksi olisi harkittava ja edistettävä suorien lippujen myyntiä, joka on jo lähtökohtaisesti suunniteltu niin, että siinä voidaan ottaa käyttöön multimodaalinen lipunmyynti;

| b) | matkustajien asianmukaista suojaa, jos junayhteys viivästyy tai he myöhästyvät jatkoyhteydestään: riippumatta siitä, ovatko matkustajat varanneet suoran lipun vai erilliset liput, heille pitäisi tarjota vähintään mahdollisuus matkan jatkumiseen, joka on keskeinen tekijä heidän valitessaan liikennemuotoa; |
| --- | --- |

b)

matkustajien asianmukaista suojaa, jos junayhteys viivästyy tai he myöhästyvät jatkoyhteydestään: riippumatta siitä, ovatko matkustajat varanneet suoran lipun vai erilliset liput, heille pitäisi tarjota vähintään mahdollisuus matkan jatkumiseen, joka on keskeinen tekijä heidän valitessaan liikennemuotoa;

| 56. | kehottaa ilmoittamaan junalipuissa selvästi varatun matkan hiilidioksidijalanjälkeä koskevat tiedot, jotka ovat jo julkisesti saatavilla (esimerkiksi sellaisilla verkkosivustoilla kuin EcoPassenger), jotta voidaan edistää liikennemuotosiirtymää tietoon perustuvan matkasuunnittelun avulla; |
| --- | --- |

56.

| 57. | odottaa mielenkiinnolla komissiolta lähiaikoina tulossa olevaa multimodaalisen liikkumisen digitaalipalveluja koskevaa ehdotusta, jonka tarkoituksena on tehostaa entisestään matkatietojen saantia, saatavuutta ja vaihtoa sekä helpottaa oikeudenmukaisten kaupallisten sopimusten tekemistä; toteaa, että kumpikin periaate on olennainen kaikille markkinatoimijoille; korostaa, että rautatieyritysten ja lipunmyyjien on tarpeen tehdä yhteistyötä, jotta voidaan parantaa lippujen jakelua sekä luoda oikeudenmukaiset, kohtuulliset ja syrjimättömät edellytykset tietojen vaihdolle avoimen standardin mukaisissa koneluettavissa muodoissa sovellusrajapintojen välityksellä siten, että varaudutaan erityisesti häiriöihin ja/tai palvelujen peruuttamiseen; |
| --- | --- |

57.

| 58. | korostaa, että on tärkeää varmistaa, että kaikilla matkustajaryhmillä, myös kaikkein heikoimmassa asemassa olevilla, on mahdollisuus saada lippuja oikeudenmukaiseen, helposti saatavilla olevaan, kohtuulliseen ja edulliseen hintaan, sekä alustojen ja lipunmyyjien esteettömyys ja saavutettavuus, erityisesti ikääntyneille matkustajille ja liikuntarajoitteisille henkilöille; |
| --- | --- |

58.

| 59. | korostaa, että multimodaalisten yhteyksien saatavuuden helpottamiseksi tarvitaan yhteentoimiviin ja tarkoituksenmukaisiin ratkaisuihin perustuvaa kattavaa lähestymistapaa ja sitä, että täytäntöönpanolle asetetaan selkeät välitavoitteet; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kehottaa komissiota jatkamaan uuden rautatieliikenteen matkustajien oikeuksia koskevan asetuksen noudattamisen valvomista; |
| --- | --- |

60.

Tasapuoliset toimintaedellytykset muiden liikennemuotojen kanssa

| 61. | katsoo, että olisi tutkittava kaikkia mahdollisia keinoja tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi muiden liikennemuotojen kanssa; suhtautuu myönteisesti komission ilmoitukseen, jonka mukaan se aikoo arvioida kansainvälisten rautatiepalvelujen EU:n laajuista arvonlisäverovapautusta sekä valtiontukisääntöjen tarkistamista ja yksinkertaistamista; |
| --- | --- |

61.

| 62. | korostaa, että matkustajien saatavilla olisi oltava avoimia tietoja kestävämpien valintojen tekemiseksi ja että CountEmissions EU -aloite voisi olla avuksi luotaessa puitteita päästövertailulle; |
| --- | --- |

62.

| 63. | kehottaa jäsenvaltioita optimoimaan julkisten varojen käyttöä, jotta voidaan parantaa julkista liikennettä, kuten rautatieliikennettä, jolla voidaan kuljettaa suuria matkustajamääriä ja vastata jatkuvasti kasvavaan liikennekysyntään; |
| --- | --- |

63.

Julkisen palvelun velvoitteet kestävän rajatylittävän ja/tai multimodaalisen joukkoliikenteen edistämiseksi

| 64. | korostaa rautatieliikenteen keskeistä roolia liikenteen pitämisessä toiminnassa myös kriisien aikana, kun sillä voidaan kuljettaa valtavia matkustajavirtoja lyhyessä ajassa; |
| --- | --- |

64.

| 65. | korostaa, että julkisia palveluhankintoja koskevilla sopimuksilla, jotka täydentävät kaupallisten palvelujen syrjimättömän markkinakehyksen selkeää parantamista, voi olla keskeinen rooli siinä, että voidaan edistää EU:n kansalaisille tarjottavien rajatylittävien palvelujen jatkumista ja yhteyksien parantamista kiinnostaviin kohteisiin, kuten matkailukohteisiin ja historiallisiin kohteisiin, tarjoamalla rautatiepalveluja, jotka auttavat ylläpitämään tiheää, säännöllistä, luotettavaa ja laadukasta rautatieverkkoa, jossa on yhteyksiä myös vähemmän houkutteleviin kohteisiin; |
| --- | --- |

65.

| 66. | katsoo, että julkisen palvelun velvoitteilla, jotka täydentävät parannettua ja oikeudenmukaista markkinakehystä, voidaan edistää rautateiden käyttöä, myös pitkän matkan matkustajaliikenteessä, erityisesti silloin, kun ilmenee markkinoiden toimintapuutteita rajatylittävillä osuuksilla, erityisesti matkan viimeisen osuuden reiteillä, mahdollisesti yhdessä verkon muiden, kannattavien osien kanssa; |
| --- | --- |

66.

Nuorten osallistaminen

| 67. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita pitämään yllä Euroopan rautateiden teemavuonna 2021 vauhtiin päässyttä kehitystä Euroopan nuorison teemavuonna 2022 kannustamalla nuoria matkustamaan junalla ja houkuttelemalla heitä rautatiealan ammattien pariin varmistamalla riittävän palkkatason ja asianmukaiset työolot, sillä alan innovointi ja digitalisaatio ovat johtaneet osaamisvajeeseen; |
| --- | --- |

67.

| 68. | katsoo, että yhtenäinen eurooppalainen suurnopeusrautatieverkko on tärkeä ihmisten, myös nuorten, välisille yhteyksille; katsoo, että koulutukseen pääsy ja työnsaanti parantavat yhteenkuuluvuutta Euroopassa; |
| --- | --- |

68.

| 69. | suhtautuu myönteisesti komission suunnittelemiin aloitteisiin, joilla helpotetaan rajatylittävän yöjunaliikenteen tarjoamista, ja kannustaa lisäksi rautatieyrityksiä hyödyntämään yöjunien koko potentiaalin; |
| --- | --- |

69.

o

o o

| 70. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

70.

---

(1)  EUVL L 151, 7.6.2019, s. 70.

(2)  EUVL L 343, 14.12.2012, s. 32.

(3)  EUVL L 348, 20.12.2013, s. 1.

(4)  EUVL L 258, 20.7.2021, s. 1.

(5)  EUVL C 456, 10.11.2021, s. 47.

(6)  EUVL C 99, 1.3.2022, s. 2.

(7)  EUVL L 462, 28.12.2021, s. 1.

(8)  EUVL L 172, 17.5.2021, s. 1.

(9)  Euroopan komissio, liikenteen ja liikkumisen pääosasto, ”EU transport in figures: statistical pocketbook 2021”, Julkaisutoimisto, 2021.

(10)  https://www.eurocontrol.int/press-release/european-aviation-facing-serious-capacity-challenges-now-and-future

(11)  https://www.eurocontrol.int/sites/default/files/2020-01/eurocontrol-nm-user-forum-2020-airport-perspective-schiphol.pdf

(12)  https://www.eca.europa.eu/lists/ecadocuments/ap19_07/ap_urban_mobility_en.pdf

(13)  Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, Eurooppa-neuvostolle, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma” (COM(2019)0640).

(14)  Yhteentoimivuuden teknisissä eritelmissä (YTE) määritellään tekniset ja toiminnalliset standardit, joilla varmistetaan Euroopan unionin rautatiejärjestelmän yhteentoimivuus. Telemaattisten sovellusten osajärjestelmän YTE koskee matkustajaliikenteen sovelluksia, mukaan lukien järjestelmät, joilla matkustajille annetaan tietoja ennen matkaa ja sen aikana, varaus- ja maksujärjestelmät, matkatavaroiden hallinta sekä junien ja muiden liikennemuotojen välisten yhteyksien hallinta.

(15)  Euroopan rautatieyhteisön (CER) tietolomake ”A TEN-T to make modal shift and the European Green Deal a reality”, Bryssel, joulukuu 2021.

(16)  Ks. edellinen alaviite.

(17)  Medeiros, E. ja muut, ”Boosting cross-border regions through better cross-border transport services. The European case”, Case Studies on Transport Policy, 9 (2021), maaliskuu 2021.

(18)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/798, annettu 11 päivänä toukokuuta 2016, rautateiden turvallisuudesta (uudelleenlaadittu) (EUVL L 138, 26.5.2016, s. 102).

(19)  Euroopan komissio, liikenteen ja liikkumisen pääosasto, ”Long-distance cross-border passenger rail services: final report”, Euroopan unionin julkaisutoimisto, 2021.

---

| 17.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 177/57 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 177/57

---

P9_TA(2022)0438

Digitaalinen kahtiajako: digitalisaation aiheuttamat sosiaaliset erot

Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. joulukuuta 2022 digitaalisesta kahtiajaosta: digitalisaation aiheuttamat sosiaaliset erot (2022/2810(RSP))

(2023/C 177/06)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklan, 3 artiklan 3 kohdan ja 6 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklan, 3 artiklan 3 kohdan ja 6 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 9, 10, 12, 14, 16, 19, 26 ja 36 artiklan, 67 artiklan 4 kohdan, 114 artiklan 3 kohdan, 153 artiklan, 165 artiklan, 169 artiklan 1 kohdan ja 174 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 9, 10, 12, 14, 16, 19, 26 ja 36 artiklan, 67 artiklan 4 kohdan, 114 artiklan 3 kohdan, 153 artiklan, 165 artiklan, 169 artiklan 1 kohdan ja 174 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 3, 8, 11, 21, 26, 34, 38 ja 52 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan ja erityisesti sen 3, 8, 11, 21, 26, 34, 38 ja 52 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen ja erityisesti sen 14 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen ja erityisesti sen 14 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja erityisesti sen periaatteet 3, 17 ja 20, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin ja erityisesti sen periaatteet 3, 17 ja 20,

| — | ottaa huomioon Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) määritelmän ”digitaaliselle kahtiajaolle”, jolla tarkoitetaan eri sosioekonomisilla tasoilla olevien yksilöiden, kotitalouksien, yritysten ja maantieteellisten alueiden välistä kuilua, joka liittyy niiden mahdollisuuksiin käyttää tieto- ja viestintätekniikkaa ja niiden internetin käyttöön monenlaisissa eri toiminnoissa (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) määritelmän ”digitaaliselle kahtiajaolle”, jolla tarkoitetaan eri sosioekonomisilla tasoilla olevien yksilöiden, kotitalouksien, yritysten ja maantieteellisten alueiden välistä kuilua, joka liittyy niiden mahdollisuuksiin käyttää tieto- ja viestintätekniikkaa ja niiden internetin käyttöön monenlaisissa eri toiminnoissa (1),

| — | ottaa huomioon 27. marraskuuta 2014 antamansa päätöslauselman kuluttajien oikeuksien edistämisestä digitaalisilla sisämarkkinoilla (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. marraskuuta 2014 antamansa päätöslauselman kuluttajien oikeuksien edistämisestä digitaalisilla sisämarkkinoilla (2),

| — | ottaa huomioon maksupalveluista sisämarkkinoilla 25. marraskuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2015/2366 (3) (toinen maksupalveludirektiivi), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maksupalveluista sisämarkkinoilla 25. marraskuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2015/2366 (3) (toinen maksupalveludirektiivi),

| — | ottaa huomioon julkisen sektorin elinten verkkosivustojen ja mobiilisovellusten saavutettavuudesta 26. lokakuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/2102 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon julkisen sektorin elinten verkkosivustojen ja mobiilisovellusten saavutettavuudesta 26. lokakuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/2102 (4),

| — | ottaa huomioon direktiivin (EU) 2015/2366 täydentämisestä asiakkaan vahvaa tunnistamista sekä yhteisiä ja turvallisia avoimia viestintästandardeja koskevilla teknisillä sääntelystandardeilla 27. marraskuuta 2017 annetun komission delegoidun asetuksen (EU) 2018/389 (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon direktiivin (EU) 2015/2366 täydentämisestä asiakkaan vahvaa tunnistamista sekä yhteisiä ja turvallisia avoimia viestintästandardeja koskevilla teknisillä sääntelystandardeilla 27. marraskuuta 2017 annetun komission delegoidun asetuksen (EU) 2018/389 (5),

| — | ottaa huomioon tuotteiden ja palvelujen esteettömyysvaatimuksista 17. huhtikuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/882 (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tuotteiden ja palvelujen esteettömyysvaatimuksista 17. huhtikuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/882 (6),

| — | ottaa huomioon kuluttajien maksutottumuksia euroalueella koskevan Euroopan keskuspankin (EKP) vuoden 2020 tutkimuksen ”Study on the payment attitudes of consumers in the euro area” (SPACE), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kuluttajien maksutottumuksia euroalueella koskevan Euroopan keskuspankin (EKP) vuoden 2020 tutkimuksen ”Study on the payment attitudes of consumers in the euro area” (SPACE),

| — | ottaa huomioon EKP:n Talouskatsauksessa 5/2022 julkaistun maksutavan valinnanvapauden takaamista käsittelevän artikkelin ”Guaranteeing freedom of payment choice: access to cash in the euro area”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EKP:n Talouskatsauksessa 5/2022 julkaistun maksutavan valinnanvapauden takaamista käsittelevän artikkelin ”Guaranteeing freedom of payment choice: access to cash in the euro area”,

| — | ottaa huomioon 9. maaliskuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”2030 digitaalinen kompassi: eurooppalainen lähestymistapa digitaalista vuosikymmentä varten (COM(2021)0118), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. maaliskuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”2030 digitaalinen kompassi: eurooppalainen lähestymistapa digitaalista vuosikymmentä varten (COM(2021)0118),

| — | ottaa huomioon 15. syyskuuta 2021 annetun ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi vuoteen 2030 ulottuvan ”Polku digitaaliselle vuosikymmenelle”-ohjelman perustamisesta (COM(2021)0574), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. syyskuuta 2021 annetun ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi vuoteen 2030 ulottuvan ”Polku digitaaliselle vuosikymmenelle”-ohjelman perustamisesta (COM(2021)0574),

| — | ottaa huomioon toukokuussa 2022 annetun Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin loppuraportin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon toukokuussa 2022 annetun Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin loppuraportin,

| — | ottaa huomioon vetoomuksen nro 1123/2021 käsittelyn vetoomusvaliokunnan 17. toukokuuta 2022 pidetyssä kokouksessa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vetoomuksen nro 1123/2021 käsittelyn vetoomusvaliokunnan 17. toukokuuta 2022 pidetyssä kokouksessa,

| — | ottaa huomioon 7. lokakuuta 2021 antamansa päätöslauselman vammaisten henkilöiden suojelusta vetoomusten avulla: saadut kokemukset (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. lokakuuta 2021 antamansa päätöslauselman vammaisten henkilöiden suojelusta vetoomusten avulla: saadut kokemukset (7),

| — | ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen tavoitteet, joiden saavuttaminen edellyttää digitaalisen kahtiajaon kuromista umpeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen tavoitteet, joiden saavuttaminen edellyttää digitaalisen kahtiajaon kuromista umpeen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 227 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 227 artiklan 2 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että vetoomusvaliokunta on vastaanottanut vetoomuksen, jossa ilmaistaan perusteltu huoli siitä, että peruspankkipalveluja, kuten mahdollisuutta vahvistaa maksu tai käyttää henkilökohtaista pankkitiliä, ei voi saada, jos henkilöllä ei ole matkapuhelinta, vaikka tällaisen laitteen omistamiselle ei ole mitään laillista velvoitetta; ottaa huomioon, että on olemassa kahtiajako digitaalisia maksuvälineitä yhä enemmän käyttävien ihmisten ja niiden henkilöiden välillä, jotka eivät voi tai eivät ole halukkaita käyttämään niitä; toteaa, että kyseisessä vetoomuksessa tuodaan esille laajempi kysymys vaikutuksesta, joka digitalisaatiolla on kansalaisiin ja asiakkaisiin sekä julkisten ja yksityisten palvelujen käyttäjiin; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että vetoomusvaliokunta on vastaanottanut vetoomuksen, jossa ilmaistaan perusteltu huoli siitä, että peruspankkipalveluja, kuten mahdollisuutta vahvistaa maksu tai käyttää henkilökohtaista pankkitiliä, ei voi saada, jos henkilöllä ei ole matkapuhelinta, vaikka tällaisen laitteen omistamiselle ei ole mitään laillista velvoitetta; ottaa huomioon, että on olemassa kahtiajako digitaalisia maksuvälineitä yhä enemmän käyttävien ihmisten ja niiden henkilöiden välillä, jotka eivät voi tai eivät ole halukkaita käyttämään niitä; toteaa, että kyseisessä vetoomuksessa tuodaan esille laajempi kysymys vaikutuksesta, joka digitalisaatiolla on kansalaisiin ja asiakkaisiin sekä julkisten ja yksityisten palvelujen käyttäjiin;

| B. | ottaa huomioon, että käteisraha on euroalueella yleisimmin käytetty maksuväline; ottaa huomioon, että EKP:n tuoreiden tietojen mukaan käteisautomaattien kokonaismäärä euroalueella vuonna 2021 väheni 4,2 prosenttia 0,28 miljoonaan automaattiin (8); ottaa huomioon, että samaan aikaan pankkikonttoreiden määrä asukasta kohden on vähentynyt euroalueella; ottaa huomioon, että kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa on varattu digitaalisiin uudistuksiin ja investointeihin 127 miljardia euroa (9); toteaa, että jäsenvaltiot edistyivät digitalisaatiotoimissaan covid-19-pandemian aikana, mutta niillä on edelleen vaikeuksia kaventaa kuilua digitaidoissa sekä pienten ja keskisuurten yritysten digitaalisessa siirtymässä; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että käteisraha on euroalueella yleisimmin käytetty maksuväline; ottaa huomioon, että EKP:n tuoreiden tietojen mukaan käteisautomaattien kokonaismäärä euroalueella vuonna 2021 väheni 4,2 prosenttia 0,28 miljoonaan automaattiin (8); ottaa huomioon, että samaan aikaan pankkikonttoreiden määrä asukasta kohden on vähentynyt euroalueella; ottaa huomioon, että kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa on varattu digitaalisiin uudistuksiin ja investointeihin 127 miljardia euroa (9); toteaa, että jäsenvaltiot edistyivät digitalisaatiotoimissaan covid-19-pandemian aikana, mutta niillä on edelleen vaikeuksia kaventaa kuilua digitaidoissa sekä pienten ja keskisuurten yritysten digitaalisessa siirtymässä;

| C. | ottaa huomioon, että vetoomusvaliokunta on vastaanottanut vetoomuksen, jossa ilmaistaan huoli siitä, että useimmat palveluntarjoajat asettavat tietoja saataville vain verkossa ja usein vain älypuhelimien kanssa yhteensopivien kanavien kautta, mikä asettaa epäedulliseen asemaan ikäihmiset, vammaiset henkilöt, pienituloiset, heikot digitaidot omaavat henkilöt sekä ne, joilla on rajallinen pääsy internetiin; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että vetoomusvaliokunta on vastaanottanut vetoomuksen, jossa ilmaistaan huoli siitä, että useimmat palveluntarjoajat asettavat tietoja saataville vain verkossa ja usein vain älypuhelimien kanssa yhteensopivien kanavien kautta, mikä asettaa epäedulliseen asemaan ikäihmiset, vammaiset henkilöt, pienituloiset, heikot digitaidot omaavat henkilöt sekä ne, joilla on rajallinen pääsy internetiin;

| D. | ottaa huomioon, että vaikka digitalisaatio ja digitaalisten välineiden asianmukainen käyttö ovat tuoneet monia taloudellisia ja yhteiskunnallisia hyötyjä ja mahdollisuuksia, esille on tullut useita eettisiä, oikeudellisia ja työllistymiseen liittyviä haasteita, joista voi aiheutua vakavaa haittaa tai vahinkoa yksilöille ja koko yhteiskunnalle; katsoo, että uusien teknologioiden tarjoamat mahdollisuudet ovat moniselitteisiä, koska niiden käyttö- ja sääntelytavasta riippuen ne voivat joko auttaa luomaan osallistavamman yhteiskunnan ja vähentämään eriarvoisuutta tai ne voivat voimistaa olemassa olevaa eriarvoisuutta ja luoda uusia syrjinnän muotoja; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että vaikka digitalisaatio ja digitaalisten välineiden asianmukainen käyttö ovat tuoneet monia taloudellisia ja yhteiskunnallisia hyötyjä ja mahdollisuuksia, esille on tullut useita eettisiä, oikeudellisia ja työllistymiseen liittyviä haasteita, joista voi aiheutua vakavaa haittaa tai vahinkoa yksilöille ja koko yhteiskunnalle; katsoo, että uusien teknologioiden tarjoamat mahdollisuudet ovat moniselitteisiä, koska niiden käyttö- ja sääntelytavasta riippuen ne voivat joko auttaa luomaan osallistavamman yhteiskunnan ja vähentämään eriarvoisuutta tai ne voivat voimistaa olemassa olevaa eriarvoisuutta ja luoda uusia syrjinnän muotoja;

| E. | toteaa, että digitalisaatiolla on voimakas vaikutus kansalaisten, työntekijöiden ja kuluttajien päivittäiseen sosiaaliseen, taloudelliseen ja poliittiseen elämään sekä kulttuurielämään ja että se vaikuttaa yhteiskunnan kaikkiin osa-alueisiin; ottaa huomioon, että digitalisaatio on monien sosiaalisten erojen taustalla ja että on syntymässä uusi digitaalinen kahtiajako, joka ei koske pelkästään kahtiajakoa hyvien internetyhteyksien kaupunkialueisiin ja toisaalta maaseutu- ja syrjäisiin alueisiin vaan myös kahtiajakoa niihin ihmisiin, jotka voivat täysin hyödyntää moninaisia palveluja tarjoavaa monipuolista, saatavilla olevaa ja turvallista digitaalista tilaa, ja niihin, joilla tätä mahdollisuutta ei ole; toteaa, että digitaalisten maksuvälineiden, kuten korttien, digitaalisten lompakoiden ja mobiilisovellusten, käytön yleistyminen johtaa siihen, että jotkut vähittäiskauppiaat eivät enää ota vastaan käteistä; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että digitalisaatiolla on voimakas vaikutus kansalaisten, työntekijöiden ja kuluttajien päivittäiseen sosiaaliseen, taloudelliseen ja poliittiseen elämään sekä kulttuurielämään ja että se vaikuttaa yhteiskunnan kaikkiin osa-alueisiin; ottaa huomioon, että digitalisaatio on monien sosiaalisten erojen taustalla ja että on syntymässä uusi digitaalinen kahtiajako, joka ei koske pelkästään kahtiajakoa hyvien internetyhteyksien kaupunkialueisiin ja toisaalta maaseutu- ja syrjäisiin alueisiin vaan myös kahtiajakoa niihin ihmisiin, jotka voivat täysin hyödyntää moninaisia palveluja tarjoavaa monipuolista, saatavilla olevaa ja turvallista digitaalista tilaa, ja niihin, joilla tätä mahdollisuutta ei ole; toteaa, että digitaalisten maksuvälineiden, kuten korttien, digitaalisten lompakoiden ja mobiilisovellusten, käytön yleistyminen johtaa siihen, että jotkut vähittäiskauppiaat eivät enää ota vastaan käteistä;

| F. | katsoo, että käteismaksujen väheneminen saattaa heikentää käteismaksuinfrastruktuuria ja siten vähentää ihmisten mahdollisuuksia saada käteistä; katsoo, että käteisrahan saatavuudessa olevat puutteet on korjattava viipymättä ja on varmistettava vapaus valita maksutapa; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että käteismaksujen väheneminen saattaa heikentää käteismaksuinfrastruktuuria ja siten vähentää ihmisten mahdollisuuksia saada käteistä; katsoo, että käteisrahan saatavuudessa olevat puutteet on korjattava viipymättä ja on varmistettava vapaus valita maksutapa;

| G. | toteaa, että teknisten laitteiden liiallinen käyttö voi pahentaa psyykkisen ja fyysisen terveyden ilmiöitä, kuten eristymistä, teknologian käyttöön liittyvän riippuvuuden ongelmia, unenpuutetta, emotionaalista uupumusta, ahdistuneisuutta ja työuupumusta; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että teknisten laitteiden liiallinen käyttö voi pahentaa psyykkisen ja fyysisen terveyden ilmiöitä, kuten eristymistä, teknologian käyttöön liittyvän riippuvuuden ongelmia, unenpuutetta, emotionaalista uupumusta, ahdistuneisuutta ja työuupumusta;

| H. | ottaa huomioon, että digitalisaatio voi vaikuttaa kielteisesti ihmisiin, joilla ei ole riittäviä digitaitoja, internetyhteyttä tai mahdollisuutta käyttää digitaalisia välineitä; toteaa, että se voi kasvattaa sosiaalisia eroja vähentämällä joidenkin työntekijöiden mahdollisuuksia saada laadukasta työtä; katsoo, että on tarpeen nostaa esiin kysymys julkisten ja yksityisten palvelujen digitalisoinnin kielteisistä vaikutuksista työntekijöihin ja sellaisiin ihmisryhmiin, kuten ikääntyneet ja vammaiset henkilöt, pienituloiset, sosiaalisesti heikommassa asemassa olevat ja työttömät, maahanmuuttajat ja pakolaiset tai maaseutu- ja syrjäisillä alueilla asuvat ihmiset; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että digitalisaatio voi vaikuttaa kielteisesti ihmisiin, joilla ei ole riittäviä digitaitoja, internetyhteyttä tai mahdollisuutta käyttää digitaalisia välineitä; toteaa, että se voi kasvattaa sosiaalisia eroja vähentämällä joidenkin työntekijöiden mahdollisuuksia saada laadukasta työtä; katsoo, että on tarpeen nostaa esiin kysymys julkisten ja yksityisten palvelujen digitalisoinnin kielteisistä vaikutuksista työntekijöihin ja sellaisiin ihmisryhmiin, kuten ikääntyneet ja vammaiset henkilöt, pienituloiset, sosiaalisesti heikommassa asemassa olevat ja työttömät, maahanmuuttajat ja pakolaiset tai maaseutu- ja syrjäisillä alueilla asuvat ihmiset;

| I. | ottaa huomioon, että EU:n digitaalisen osaamisen indikaattori on tällä hetkellä vain 56 prosentissa; ottaa huomioon, että EU:n digitaalisilla tavoitteilla tämä osaamisindikaattori pyritään nostamaan 80 prosenttiin vuoteen 2030 mennessä (10); ottaa huomioon, että pandemia on pahentanut olemassa olevaa eriarvoisuutta, myös digitaalista kahtiajakoa, minkä vuoksi on välttämätöntä varmistaa, että kaikki EU:n kansalaiset ja yritykset voivat hyödyntää digitaalista siirtymää paremman, turvallisemman ja vauraamman elämän takaamiseksi; toteaa, että pandemia on tuonut esiin digitaalisen kahtiajaon vaikutukset koulutuksessa, jonka kehityksessä kaikki opettajat ja opiskelijat eivät ole pysyneet mukana, koska heillä ei ole riittäviä teknologisia taitoja ja digitaitoja eikä mahdollisuutta käyttää laitteita; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että EU:n digitaalisen osaamisen indikaattori on tällä hetkellä vain 56 prosentissa; ottaa huomioon, että EU:n digitaalisilla tavoitteilla tämä osaamisindikaattori pyritään nostamaan 80 prosenttiin vuoteen 2030 mennessä (10); ottaa huomioon, että pandemia on pahentanut olemassa olevaa eriarvoisuutta, myös digitaalista kahtiajakoa, minkä vuoksi on välttämätöntä varmistaa, että kaikki EU:n kansalaiset ja yritykset voivat hyödyntää digitaalista siirtymää paremman, turvallisemman ja vauraamman elämän takaamiseksi; toteaa, että pandemia on tuonut esiin digitaalisen kahtiajaon vaikutukset koulutuksessa, jonka kehityksessä kaikki opettajat ja opiskelijat eivät ole pysyneet mukana, koska heillä ei ole riittäviä teknologisia taitoja ja digitaitoja eikä mahdollisuutta käyttää laitteita;

| J. | ottaa huomioon, että arviolta 87 miljoonalla ihmisellä EU:ssa on jonkinlainen vamma (11); toteaa, että verkkolomakkeiden saavutettavuutta usein laiminlyödään, minkä johdosta näytönlukijaan turvautuvat käyttäjät eivät välttämättä pysty edes havaitsemaan lähetä-painiketta; katsoo, että verkkosisällön saavutettavuus olisi varmistettava, jotta kaikilla henkilöillä vammaisia henkilöitä unohtamatta on mahdollisuus hahmottaa ja ymmärtää sisältöä, selata sivustoja ja olla vuorovaikutuksessa internetin kautta; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että arviolta 87 miljoonalla ihmisellä EU:ssa on jonkinlainen vamma (11); toteaa, että verkkolomakkeiden saavutettavuutta usein laiminlyödään, minkä johdosta näytönlukijaan turvautuvat käyttäjät eivät välttämättä pysty edes havaitsemaan lähetä-painiketta; katsoo, että verkkosisällön saavutettavuus olisi varmistettava, jotta kaikilla henkilöillä vammaisia henkilöitä unohtamatta on mahdollisuus hahmottaa ja ymmärtää sisältöä, selata sivustoja ja olla vuorovaikutuksessa internetin kautta;

| K. | katsoo, että henkilötietojen, yksityisyyden ja omaisuuden tehokas suojelu, verkkojen ja elektroniikan turvallisuus sekä ihmisten käsitys siitä, että heidän tietojaan, yksityisyyttään ja omaisuuttaan suojellaan ja suojataan, ovat olennaisen tärkeitä, jotta voidaan varmistaa kansalaisten luottamus ja auttaa heitä pääsemään irti haluttomuudestaan käyttää digitaalisia palveluja; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että henkilötietojen, yksityisyyden ja omaisuuden tehokas suojelu, verkkojen ja elektroniikan turvallisuus sekä ihmisten käsitys siitä, että heidän tietojaan, yksityisyyttään ja omaisuuttaan suojellaan ja suojataan, ovat olennaisen tärkeitä, jotta voidaan varmistaa kansalaisten luottamus ja auttaa heitä pääsemään irti haluttomuudestaan käyttää digitaalisia palveluja;

| L. | ottaa huomioon, että 26. tammikuuta 2022 annetussa ehdotuksessa digitaalisia oikeuksia ja periaatteita koskevan eurooppalaisen julistuksen laatimisesta (COM(2022)0027) korostetaan, että kaikkien olisi voitava objektiivisten, avointen ja luotettavien tietojen perusteella tosiasiallisesti valita käyttämänsä digitaaliset palvelut; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että 26. tammikuuta 2022 annetussa ehdotuksessa digitaalisia oikeuksia ja periaatteita koskevan eurooppalaisen julistuksen laatimisesta (COM(2022)0027) korostetaan, että kaikkien olisi voitava objektiivisten, avointen ja luotettavien tietojen perusteella tosiasiallisesti valita käyttämänsä digitaaliset palvelut;

| M. | ottaa huomioon, että Euroopan tulevaisuuskonferenssissa käsiteltiin digitaalista koulutusta ja suositeltiin, että EU pyrkisi parantamaan vanhempien sukupolvien mahdollisuuksia käyttää teknologiaa edistämällä ohjelmia ja aloitteita, vaikkapa ikäihmisten tarpeisiin räätälöityjen kurssien muodossa; katsoo, että EU:n olisi taattava kaikille halukkaille oikeus hyödyntää digitalisaatiota ja tarjottava muille muita vaihtoehtoja; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että Euroopan tulevaisuuskonferenssissa käsiteltiin digitaalista koulutusta ja suositeltiin, että EU pyrkisi parantamaan vanhempien sukupolvien mahdollisuuksia käyttää teknologiaa edistämällä ohjelmia ja aloitteita, vaikkapa ikäihmisten tarpeisiin räätälöityjen kurssien muodossa; katsoo, että EU:n olisi taattava kaikille halukkaille oikeus hyödyntää digitalisaatiota ja tarjottava muille muita vaihtoehtoja;

| N. | toteaa, että 5,3 prosenttia EU:n kouluikäisistä lapsista kärsii digitaalisten mahdollisuuksien puutteesta ja että EU:n jäsenvaltioiden välillä on tässä suuria eroja (12) ja toteaa, että eniten kärsivät lapset, joiden perheet elävät köyhyydessä tai kärsivät vakavasta aineellisesta puutteesta ja joilla ei ole varaa tietokoneeseen ja/tai internetyhteyteen; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että 5,3 prosenttia EU:n kouluikäisistä lapsista kärsii digitaalisten mahdollisuuksien puutteesta ja että EU:n jäsenvaltioiden välillä on tässä suuria eroja (12) ja toteaa, että eniten kärsivät lapset, joiden perheet elävät köyhyydessä tai kärsivät vakavasta aineellisesta puutteesta ja joilla ei ole varaa tietokoneeseen ja/tai internetyhteyteen;

| 1. | on huolestunut digitaalisen kahtiajaon pysyvyydestä, sillä se ei ole juurikaan vähentynyt ja asettaa merkittäviä haasteita, jotka liittyvät internetin ja matkapuhelinten käyttöön sekä julkisten ja yksityisten palvelujen tarjoamiseen yksinomaan digitaalisten kanavien kautta; muistuttaa, että digitalisaatio voi saada aikaan ihmisten ja maiden välisiä sosioekonomisia eroja, koska se edellyttää investointeja ja infrastruktuuria, jotka ovat erittäin kalliita vähemmän kehittyneille alueille ja maaseutualueille; kehottaa digitaalisen kehityksen ja innovoinnin osalta tutkimaan huolellisesti ihmisten tarpeet, erityisesti haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien tarpeet, sen arvioimiseksi, miten he voivat hyötyä näistä uusista teknologioista; korostaa, että digitaalisen siirtymän on tapahduttava kaikkia hyödyttävällä tavalla; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pitää valitettavana, että ihmiset eivät usein joko käytä säännöllisesti digitaalisia palveluja tai pelkäävät suorittaa verkossa maksutapahtumia, ja toteaa, että tämä voi vaikuttaa erittäin haitallisesti heidän yksityiselämäänsä, taloudelliseen ja sosiaaliseen tilanteeseensa sekä perusoikeuksiinsa, myös henkilötietojen suojaan ja muihin kyberturvallisuuskysymyksiin; pitää valitettavina esteitä, jotka haittaavat erityisesti haavoittuvassa asemassa olevien, huonommin koulutettujen, ikäihmisten, vammaisten henkilöiden, oppimisvaikeuksista kärsivien henkilöiden ja pienituloisten täysimääräistä osallistumista yhteiskuntaan, jossa pankki- tai hallintopalvelujen kaltaiset peruspalvelut ovat digitaalisia, koska he ovat näin vaarassa syrjäytyä yhteiskunnasta ja jäädä vaille taloudellisia mahdollisuuksia; korostaa, että on tärkeää antaa kaikille mahdollisuus sopeutua digitalisaation mukanaan tuomiin muutoksiin erityisesti varhaisen digitaalisen koulutuksen, päivitettyjen digitaalisen koulutuksen opetussuunnitelmien, elinikäisen oppimisen tai uudelleen- ja täydennyskoulutuksen avulla, jotta voidaan torjua digitaalista syrjäytymistä, päästä eroon digitaalisesta kahtiajaosta yhteiskunnassa ja mahdollistaa kaikkien kansalaisten osallistaminen; |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa, että erilaisten maksupalvelujen käyttö vaihtelee huomattavasti EU:n sisällä ja jäsenvaltioiden välillä; panee merkille, että monet käyttävät maksuvälineenä edelleen yksinomaan käteistä rahaa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | toteaa, että ilman käteisrahaa tehtävistä maksuista ja toisesta maksupalveludirektiivistä on ollut sisämarkkinoille monenlaista hyötyä, kuten petosten määrän vähentyminen, taloudellinen hyöty pienyrityksille ja tuotevalikoiman laajentuminen; kehottaa komissiota tutkimaan toisen maksupalveludirektiivin soveltamisen ja vaikutusten kattavan uudelleentarkastelun yhteydessä, miten voitaisiin edelleen parantaa digitaalisten maksujen turvallisuutta ja torjua maksupetoksia, myös verkkohuijauksia, sekä varmistaa kuluttajansuoja ja ottaa samalla huomioon kansalaisten erityistarpeet ja taata kaikille mahdollisuus valita haluamansa maksutapa; korostaa henkilötietojen ja yksityisyyden suojan merkitystä erityisesti niiden henkilöiden kannalta, jotka eivät ole perillä verkkotietoturvallisuudesta; korostaa, että direktiiviin on sisällytettävä säännöksiä, joilla taataan käyttäjäystävälliset ohjelmistorajapinnat digitaalisia maksutapoja varten, tietosuojan ja tietojen yhteentoimivuuden korkea taso, käyttömukavuus kuluttajille ja käteisrahan tehokas saatavuus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa, että EU:n sääntelykehyksellä on varmistettava, että digitalisaatio on ihmiskeskeistä ja että digitaalitaloudessa kunnioitetaan täysimääräisesti perusoikeuksia ja erityisesti työntekijöiden perusoikeuksia; |
| --- | --- |

5.

| 6. | muistuttaa, että demokraattisen elämän ja julkisten verkkopalvelujen on oltava osallistavia ja täysin kaikkien saavutettavissa ja että teknologinen syrjintä on köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen muoto, joka vie joiltakin ihmisiltä kehitykselle ja vaurauden luomiselle keskeisiä resursseja; korostaa, että kaikkien olisi hyödyttävä mahdollisimman korkealaatuisesta digitaalisesta ympäristöstä, jossa on käyttäjäystävällisiä, tehokkaita ja yksilöllisiä palveluja ja välineitä, joilla varmistetaan turvallisuuden ja yksityisyyden suojan korkea taso ja tarjotaan samalla mahdolliselta syrjinnältä suojaavat takeet sellaisten peruspalvelujen saatavuudessa, jotka edellyttävät digitaitoja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa, että monien päivittäisten peruspalvelujen yhteydessä olisi tarjottava ei-digitaalinen ratkaisu, jotta voidaan vastata niiden kansalaisten tarpeisiin, joilla ei ole verkkopalvelujen käyttämisessä tarvittavia taitoja tai tietämystä, jotka haluavat käyttää palveluja verkon ulkopuolella tai joilla ei ole mahdollisuutta käyttää digilaitteita ja sovelluksia; vaatii tässä yhteydessä säilyttämään tasapuoliset toimintaedellytykset verkossa ja sen ulkopuolella; kehottaa julkishallintoja ja yrityksiä toimimaan osallistavasti ja suunnittelemaan verkkopalvelunsa ymmärrettävällä tavalla niin, että ne ovat kaikenikäisten ja koulutustasoon katsomatta kaikkien saavutettavissa ja käytettävissä, jotta voidaan auttaa vähentämään yhteiskunnissamme edelleen vallitsevaa kahtiajakoa, joka johtuu epätasa-arvoisesta mahdollisuudesta käyttää teknologiaa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa tarvetta puuttua haavoittuvassa asemassa olevien yhteiskuntaryhmien digitaaliseen kuiluun ja taloudelliseen syrjäytymiseen, jotta digitalisaatiossa ei jätetä ketään jälkeen, ja erityisesti niiden, jotka ovat suurimmassa vaarassa jäädä vaille digitaalisia taitoja, joita he tarvitsevat voidakseen hyödyntää parhaalla mahdollisella tavalla julkisten ja yksityisten palvelujen digitalisoinnin tarjoamia mahdollisuuksia, jotta kaikki voisivat osallistua digitaaliseen yhteiskuntaan tuloistaan, sosiaalisesta asemastaan, maantieteellisestä sijainnistaan, terveydestään tai iästään riippumatta; korostaa, että koska kaikkein epävarmimmissa tilanteissa olevien ihmisten on todennäköisimmin turvauduttava hallinnollisiin menettelyihin taloudellisten oikeuksiensa käyttämiseksi, olisi toteutettava lisää aloitteita, joilla helpotetaan mahdollisuuksia käyttää teknologiaa, mukaan lukien digitaalista lukutaitoa koskevat ohjelmat, ja muistuttaa koulutuksen ja jatkuvan oppimisen merkityksestä digiaikakaudella tarvittavien taitojen kehittämisessä ja digitaalisen syrjäytymisen torjunnassa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | on huolissaan siitä, että muualla kuin verkossa tarjottavat julkiset palvelut vähenevät erityisesti maaseutualueilla ja kaupunkien laitamilla; korostaa, että on erittäin tärkeää säilyttää kaikkien julkisten palvelujen fyysiset toimitilat verkkopalvelujen kehittämisen lisäksi; kehottaa toteuttamaan toimia, joilla edistetään erityissuojaa peruspalvelujen saatavuuden takaamiseksi kaikille ilman teknologian riittämättömään hallintaan perustuvaa syrjintää; kannattaa ihmiskeskeistä asiakaspalvelumallia, jossa ketään ei jätetä jälkeen; korostaa, että kun on kyse julkisten palvelujen saatavuudesta digitaalisesti, on tärkeää luopua lähestymistavasta, jossa osa hallinnollisesta työstä siirretään käyttäjälle ja jossa tähän taakan siirtämiseen liittyy vastuun siirtäminen ja käyttäjän velvollisuus oppia käyttämään digitaaliteknologiaa, kyetä toimimaan itsenäisesti ja mukautua hallinnon odotuksiin mallikäyttäjästä; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa ottamaan käyttöön julkisten palvelujen tarjoamisen mallin, joka perustuu kunkin käyttäjän vapauteen valita, miten he ovat vuorovaikutuksessa julkisiin palveluihin, ja korostaa, että on toteutettava toimia julkisten tilojen ja yleisten paikkojen suunnittelun ja käyttöönoton parantamiseksi, jotta voidaan ratkaista esteettömyyteen liittyvät ongelmat ja tarjota käyttäjien näiden tilojen ja paikkojen itsenäisessä käytössä tarvitsemaa oikeudellista, teknistä ja hallinnollista tukea; |
| --- | --- |

10.

| 11. | toteaa, että tämän julkisia palveluja koskevan mallin täytäntöönpano edellyttää inhimillisiä, teknisiä ja taloudellisia resursseja, ja muistuttaa, että EU:n rahastot ja erityisesti Next Generation EU -välineelle varatut määrärahat voivat tarjota hyvän mahdollisuuden toteuttaa siirtymä; |
| --- | --- |

11.

| 12. | on tietoinen asiakkaan vahvan tunnistamisen vaikutuksista käyttäjiin, joilla ei ole matkapuhelinta; kehottaa laajentamaan vahvaa tunnistamista koskemaan muita välineitä ja keinoja, kuten sähköpostitse, puhelimitse tai kasvotusten tapahtuvaa tunnistamista; pitää valitettavana, että toinen maksupalveludirektiivi ei anna kuluttajille suoraa oikeutta pyytää vaihtoehtoista tunnistamismenetelmää; kehottaa komissiota ottamaan toisen maksupalveludirektiivin säännösten arvioinnissa huomioon riskit ikääntyneiden ja muiden haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien syrjinnästä; |
| --- | --- |

12.

| 13. | korostaa yhteisen eurooppalaisen lähestymistavan merkitystä digitalisaation eettisten näkökohtien yhteydessä; pitää myönteisenä tammikuussa 2022 annettua ehdotusta eurooppalaiseksi julistukseksi digitaalisen vuosikymmenen digitaalisista oikeuksista ja periaatteista ja korostaa, että komission ja jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että teknologisissa ratkaisuissa kunnioitetaan ihmisten oikeuksia, digitaalisessa siirtymässä ei jätetä ketään jälkeen ja että yleisenä tavoitteena on digitaalisen kahtiajaon poistaminen; |
| --- | --- |

13.

| 14. | muistuttaa, että sosiodemografiset tekijät vaikuttavat merkittävästi digitaitojen tasoon, ja toteaa, että esimerkiksi yli kahdella kolmasosalla nuorista aikuisista, korkeasti koulutetuista ja korkea-asteen opiskelijoista on vähintään perustason digitaidot; panee sitä vastoin merkille, että vain noin kolmanneksella 55–74-vuotiaista, eläkeläisistä ja työelämän ulkopuolella olevista on vähintään perustason digitaidot; toteaa lisäksi, että ero maaseutu- ja kaupunkialueilla asuvien ihmisten digitaidoissa on edelleen huomattava (13); toteaa, että digitaaliset yhteydet ovat keskeinen tekijä, kun puututaan tiheästi ja harvaan asuttujen alueiden väliseen digitaaliseen kahtiajakoon ja pyritään vähentämään sitä, ja kehottaa komissiota puuttumaan päivitetyssä koheesiopolitiikassa kiireellisesti nykyiseen digitaaliseen kahtiajakoon; |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa, että on tärkeää päästä eroon digitaalisesta kahtiajaosta ja edistää erityisesti perus- ja erityistaitoja keskittyen erityisesti heikoimmassa asemassa oleviin ihmisryhmiin sekä kehittää koulutusjärjestelmiä, mukaan lukien elinikäinen oppiminen, uudelleenkoulutus ja täydennyskoulutus; muistuttaa, että kaikki eivät voi saada digitaalisen lukutaidon valmiuksia, ja korostaa, että ihmisiä ei saa syrjiä heidän digitaitojensa perusteella; muistuttaa, että digitaalisen tehokkuuden periaatteella ei voida perustella sitä, että ihmiset suljetaan peruspalvelujen ulkopuolelle; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa toteuttamaan toimia sen varmistamiseksi, että digitaalisessa siirtymässä taataan kaikille uudet digitaaliset oikeudet, jotka johtuvat tarpeesta käyttää digitaalista mediaa kaikilla osa-alueilla, jotta voidaan välttää digitaalinen kahtiajako eri alueiden sekä eri aloilta tai lähtökohdista tulevien ja eri ikäryhmiin kuuluvien ihmisten välillä, ottaen erityisesti huomioon sukupuolten välinen kuilu ja iäkkäiden ihmisten tarpeet, koska he nuorista poiketen eivät usein ole hyvin perillä uuden teknologian käytöstä; |
| --- | --- |

16.

| 17. | katsoo, että uudet teknologiat voivat auttaa kuromaan umpeen digitaalista kuilua, jolla on vaikutusta noin 87 miljoonan jonkinlaisesta vammasta kärsivän ihmisen elämään Euroopassa, jotta voidaan tukea heidän osallistumistaan taloudelliseen toimintaan ja heidän mahdollisuuksiaan käyttää keskeisiä palveluja; on vakuuttunut siitä, että digitaaliteknologian käytöllä voidaan vähentää esteitä, joita vammaiset henkilöt kohtaavat pyrkiessään työmarkkinoille, kuten työtehtävien suorittamiseen, viestintään, vuorovaikutukseen tai joustavuuteen liittyviä esteitä; |
| --- | --- |

17.

| 18. | toteaa, että digitaalisella kahtiajaolla on merkittäviä seurauksia maahanmuuttajille, sillä riittämätön tai puutteellinen pääsy julkisiin ja yksityisiin verkkopalveluihin ja digitaaliseen mediaan voi pahentaa syrjintää (14); |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  OECD, ”Understanding the Digital Divide”, 2001.

(2)  EUVL C 289, 9.8.2016, s. 65.

(3)  EUVL L 337, 23.12.2015, s. 35.

(4)  EUVL L 327, 2.12.2016, s. 1.

(5)  EUVL L 69, 13.3.2018, s. 23.

(6)  EUVL L 151, 7.6.2019, s. 70.

(7)  EUVL C 132, 24.3.2022, s. 129.

(8)  EKP:n vuoden 2021 tilastot muista kuin käteismaksuista.

(9)  Digitaalitalouden ja -yhteiskunnan indeksiä (DESI) koskeva vuoden 2022 raportti.

(10)  ”Digital Economy and Society Index 2021”.

(11)  Eurostat, ”Functional and activity limitations statistics”. Katso myös: https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Functional_and_activity_limitations_statistics

(12)  DigiGen, ”The impact of technological transformations on the Digital Generation”, 2021.

(13)  ”Digital Economy and Society Index (DESI) 2022: Human Capital”.

(14)  ”Divides – Impact of the digital divide on the foreign population”, 2018.

---

Keskiviikko 14. joulukuuta 2022

| 17.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 177/63 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 177/63

---

P9_TA(2022)0442

Vuotuinen mietintö EU:n ja Georgian assosiaatiosopimuksen täytäntöönpanosta

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. joulukuuta 2022 EU:n ja Georgian assosiaatiosopimuksen täytäntöönpanosta (2021/2236(INI))

(2023/C 177/07)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 8 artiklan ja V osaston, erityisesti sen 21, 22, 36 ja 37 artiklan, sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) viidennen osan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 8 artiklan ja V osaston, erityisesti sen 21, 22, 36 ja 37 artiklan, sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) viidennen osan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Georgian välisen assosiaatiosopimuksen (1), joka tuli kaikilta osin voimaan 1. heinäkuuta 2016, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Georgian välisen assosiaatiosopimuksen (1), joka tuli kaikilta osin voimaan 1. heinäkuuta 2016,

| — | ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2022 annetun komission lausunnon Georgian esittämästä Euroopan unionin jäsenyyshakemuksesta (COM(2022)0405), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2022 annetun komission lausunnon Georgian esittämästä Euroopan unionin jäsenyyshakemuksesta (COM(2022)0405),

| — | ottaa huomioon 23.–24. kesäkuuta 2022 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät Ukrainan, Moldovan tasavallan ja Georgian jäsenyyshakemuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23.–24. kesäkuuta 2022 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät Ukrainan, Moldovan tasavallan ja Georgian jäsenyyshakemuksista,

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Georgiasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Georgiasta,

| — | ottaa huomioon 8. kesäkuuta 2022 antamansa suosituksen neuvostolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle EU:n ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikasta Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyssodan jälkeen (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. kesäkuuta 2022 antamansa suosituksen neuvostolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle EU:n ulko-, turvallisuus- ja puolustuspolitiikasta Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyssodan jälkeen (2),

| — | ottaa huomioon 19. huhtikuuta 2021 saavutetun Georgian poliittisten voimien välisen sopimuksen, jossa välittäjänä toimi Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. huhtikuuta 2021 saavutetun Georgian poliittisten voimien välisen sopimuksen, jossa välittäjänä toimi Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja,

| — | ottaa huomioon 10. elokuuta 2022 annetun komission kertomuksen Georgian assosiaatio-ohjelman täytäntöönpanosta (SWD(2022)0215), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. elokuuta 2022 annetun komission kertomuksen Georgian assosiaatio-ohjelman täytäntöönpanosta (SWD(2022)0215),

| — | ottaa huomioon 16. elokuuta 2022 hyväksytyn Euroopan unionin ja Georgian assosiaatio-ohjelman vuosiksi 2021–2027 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. elokuuta 2022 hyväksytyn Euroopan unionin ja Georgian assosiaatio-ohjelman vuosiksi 2021–2027 (3),

| — | ottaa huomioon 6. syyskuuta 2022 pidetyn Euroopan unionin ja Georgian assosiaationeuvoston seitsemännen kokouksen tulokset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. syyskuuta 2022 pidetyn Euroopan unionin ja Georgian assosiaationeuvoston seitsemännen kokouksen tulokset,

| — | ottaa huomioon itäisen kumppanuuden talous- ja investointisuunnitelman, joka on esitetty elpymisestä, palautumisesta ja uudistuksista ja itäisen kumppanuuden prioriteeteista vuoden 2020 jälkeen laaditun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan liitteessä I (Recovery, resilience and reform: post 2020 Eastern Partnership priorities), 2. heinäkuuta 2021 (SWD(2021)0186), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon itäisen kumppanuuden talous- ja investointisuunnitelman, joka on esitetty elpymisestä, palautumisesta ja uudistuksista ja itäisen kumppanuuden prioriteeteista vuoden 2020 jälkeen laaditun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan liitteessä I (Recovery, resilience and reform: post 2020 Eastern Partnership priorities), 2. heinäkuuta 2021 (SWD(2021)0186),

| — | ottaa huomioon Toimittajat ilman rajoja -järjestön laatiman maailman lehdistönvapausindeksin 2022, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Toimittajat ilman rajoja -järjestön laatiman maailman lehdistönvapausindeksin 2022,

| — | ottaa huomioon 26. elokuuta 2022 annetun Euroopan neuvoston Venetsian komission kiireellisen lausunnon Georgian parlamentin 7. kesäkuuta 2022 hyväksymästä rikosprosessilakiin ehdotettuja muutoksia koskevasta lakiehdotuksesta, sen 20. kesäkuuta 2022 annetun lausunnon yleisistä tuomioistuimista annettuun orgaaniseen lakiin joulukuussa 2021 tehdyistä muutoksista, sen 2. heinäkuuta 2021 annetun kiireellisen lausunnon yleisistä tuomioistuimista annettuun orgaaniseen lakiin tehdyistä muutoksista, sen 5. heinäkuuta 2022 annetun kiireellisen yhteisen lausunnon vaalilakiin tehdyistä tarkistetuista muutosluonnoksista, sen 8. lokakuuta 2020 annetun lausunnon esityksestä orgaaniseksi laiksi, jolla muutetaan yleisistä tuomioistuimista annettua orgaanista lakia, sekä sen 16. huhtikuuta 2019 annetun kiireellisen lausunnon korkeimman oikeuden tuomareiden valitsemisesta ja nimittämisestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. elokuuta 2022 annetun Euroopan neuvoston Venetsian komission kiireellisen lausunnon Georgian parlamentin 7. kesäkuuta 2022 hyväksymästä rikosprosessilakiin ehdotettuja muutoksia koskevasta lakiehdotuksesta, sen 20. kesäkuuta 2022 annetun lausunnon yleisistä tuomioistuimista annettuun orgaaniseen lakiin joulukuussa 2021 tehdyistä muutoksista, sen 2. heinäkuuta 2021 annetun kiireellisen lausunnon yleisistä tuomioistuimista annettuun orgaaniseen lakiin tehdyistä muutoksista, sen 5. heinäkuuta 2022 annetun kiireellisen yhteisen lausunnon vaalilakiin tehdyistä tarkistetuista muutosluonnoksista, sen 8. lokakuuta 2020 annetun lausunnon esityksestä orgaaniseksi laiksi, jolla muutetaan yleisistä tuomioistuimista annettua orgaanista lakia, sekä sen 16. huhtikuuta 2019 annetun kiireellisen lausunnon korkeimman oikeuden tuomareiden valitsemisesta ja nimittämisestä,

| — | ottaa huomioon 18. helmikuuta 2022 annetun Etyjin demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston (ODIHR) lausunnon Georgian valtion tarkastuslaitosta koskevista lakimuutoksista sekä 23. elokuuta 2021 julkaistun ODIHR:n loppuraportin Georgian korkeimman oikeuden tuomareiden nimityksistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. helmikuuta 2022 annetun Etyjin demokraattisten instituutioiden ja ihmisoikeuksien toimiston (ODIHR) lausunnon Georgian valtion tarkastuslaitosta koskevista lakimuutoksista sekä 23. elokuuta 2021 julkaistun ODIHR:n loppuraportin Georgian korkeimman oikeuden tuomareiden nimityksistä,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan sekä valiokunta-aloitteisten mietintöjen laatimista koskevasta lupamenettelystä 12. joulukuuta 2002 tehdyn puheenjohtajakokouksen päätöksen 1 artiklan 1 kohdan e alakohdan ja liitteen 3, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan sekä valiokunta-aloitteisten mietintöjen laatimista koskevasta lupamenettelystä 12. joulukuuta 2002 tehdyn puheenjohtajakokouksen päätöksen 1 artiklan 1 kohdan e alakohdan ja liitteen 3,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan lausunnon,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A9-0274/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A9-0274/2022),

| A. | ottaa huomioon, että Georgia jätti EU-jäsenyyshakemuksensa 3. maaliskuuta 2022 hetkellä, jolloin Georgian pyrkimyksille lähentyä EU:ta oli pidempään ollut vahva kansan tuki, ja kun oli syntynyt uusi geopoliittinen tilanne, joka aiheutui Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Georgia jätti EU-jäsenyyshakemuksensa 3. maaliskuuta 2022 hetkellä, jolloin Georgian pyrkimyksille lähentyä EU:ta oli pidempään ollut vahva kansan tuki, ja kun oli syntynyt uusi geopoliittinen tilanne, joka aiheutui Venäjän hyökkäyksestä Ukrainaan;

| B. | ottaa huomioon, että 23.–24. kesäkuuta 2022 annetuissa päätelmissä Eurooppa-neuvosto tunnusti Georgian jäsenyysnäkymät ja ilmaisi olevansa valmis myöntämään maalle ehdokasmaan aseman sen jälkeen, kun Georgian hakemuksesta annetussa komission lausunnossa esitettyjä painopistealoja on käsitelty; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että 23.–24. kesäkuuta 2022 annetuissa päätelmissä Eurooppa-neuvosto tunnusti Georgian jäsenyysnäkymät ja ilmaisi olevansa valmis myöntämään maalle ehdokasmaan aseman sen jälkeen, kun Georgian hakemuksesta annetussa komission lausunnossa esitettyjä painopistealoja on käsitelty;

| C. | toteaa, että Venäjän federaatio jatkaa Georgialle kuuluvien Abhasian ja Tshinvalin/Etelä-Ossetian alueiden laitonta miehitystä loukaten Georgian suvereniteettia ja alueellista koskemattomuutta sekä EU:n välityksellä 12. elokuuta 2008 tehtyä tulitaukoa; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että Venäjän federaatio jatkaa Georgialle kuuluvien Abhasian ja Tshinvalin/Etelä-Ossetian alueiden laitonta miehitystä loukaten Georgian suvereniteettia ja alueellista koskemattomuutta sekä EU:n välityksellä 12. elokuuta 2008 tehtyä tulitaukoa;

| D. | ottaa huomioon, että Venäjän federaatio ja sen miehityshallitus estävät tarkoituksellisesti sellaisten maan sisäisten pakolaisten ja muiden pakolaisten turvallisen ja ihmisarvoisen paluun, jotka karkotettiin etnisen puhdistuksen seurauksena pakkokeinoin Venäjän miehittämiltä Abhasian ja Tshinvalin/Etelä-Ossetian alueilta Georgiassa; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Venäjän federaatio ja sen miehityshallitus estävät tarkoituksellisesti sellaisten maan sisäisten pakolaisten ja muiden pakolaisten turvallisen ja ihmisarvoisen paluun, jotka karkotettiin etnisen puhdistuksen seurauksena pakkokeinoin Venäjän miehittämiltä Abhasian ja Tshinvalin/Etelä-Ossetian alueilta Georgiassa;

| E. | ottaa huomioon, että Venäjän federaatio jatkaa Georgian miehitettyjen alueiden salakavalaa liittämisprosessia muun muassa pyrkimällä järjestämään Tshinvalin alueella niin kutsutun kansanäänestyksen Venäjään liittymisestä, siirtämään Pitsundan kiinteistökokonaisuuden ja sitä ympäröivän alueen Venäjän federaatiolle sekä jatkamaan Georgiaan kuuluvien Abhasian ja Tshinvalin/Etelä-Ossetian alueiden liittämistä Venäjän federaatioon sotilaallisella, taloudellisella, oikeudellisella, sosiaali- ja muilla aloilla; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Venäjän federaatio jatkaa Georgian miehitettyjen alueiden salakavalaa liittämisprosessia muun muassa pyrkimällä järjestämään Tshinvalin alueella niin kutsutun kansanäänestyksen Venäjään liittymisestä, siirtämään Pitsundan kiinteistökokonaisuuden ja sitä ympäröivän alueen Venäjän federaatiolle sekä jatkamaan Georgiaan kuuluvien Abhasian ja Tshinvalin/Etelä-Ossetian alueiden liittämistä Venäjän federaatioon sotilaallisella, taloudellisella, oikeudellisella, sosiaali- ja muilla aloilla;

| F. | ottaa huomioon, että jatkuva etninen syrjintä ja muut vakavat georgialaisiin kohdistuvat ihmisoikeusloukkaukset Venäjän miehittämillä alueilla Georgiassa, piikkilanka-aitojen ja muiden keinotekoisten esteiden pystyttäminen, niin sanottujen rajanylityspaikkojen pitkäaikainen sulkeminen miehityslinjalla ja Venäjän miehitysjoukkojen tekemät Georgian kansalaisten laittomat pidätykset ja sieppaukset tekevät tilanteesta epävakaan koko maassa; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että jatkuva etninen syrjintä ja muut vakavat georgialaisiin kohdistuvat ihmisoikeusloukkaukset Venäjän miehittämillä alueilla Georgiassa, piikkilanka-aitojen ja muiden keinotekoisten esteiden pystyttäminen, niin sanottujen rajanylityspaikkojen pitkäaikainen sulkeminen miehityslinjalla ja Venäjän miehitysjoukkojen tekemät Georgian kansalaisten laittomat pidätykset ja sieppaukset tekevät tilanteesta epävakaan koko maassa;

| G. | ottaa huomioon, että sen jälkeen kun Venäjä aloitti hyökkäyssodan Ukrainaa vastaan, Georgiaan on saapunut tuhansia venäläisiä, jotka haluavat välttää lännen pakotteet ja Putinin määräämän liikekannallepanon, sekä lukuisia valkovenäläisiä, mukaan lukien vainoa pakenevia valkovenäläisiä; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että sen jälkeen kun Venäjä aloitti hyökkäyssodan Ukrainaa vastaan, Georgiaan on saapunut tuhansia venäläisiä, jotka haluavat välttää lännen pakotteet ja Putinin määräämän liikekannallepanon, sekä lukuisia valkovenäläisiä, mukaan lukien vainoa pakenevia valkovenäläisiä;

| H. | toteaa, että Venäjä käyttää edelleen disinformaatiota, kyberhyökkäyksiä ja muita hybridimenetelmiä heikentääkseen Georgian yhteiskunnan ja instituutioiden häiriönsietokykyä; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että Venäjä käyttää edelleen disinformaatiota, kyberhyökkäyksiä ja muita hybridimenetelmiä heikentääkseen Georgian yhteiskunnan ja instituutioiden häiriönsietokykyä;

| I. | ottaa huomioon, että Georgia osallistuu edelleen yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) siviili- ja sotilasoperaatioihin kriisinhallinnan alalla ja on lähettänyt 32 sotilasta EU:n sotilaskoulutusoperaatioon Keski-Afrikan tasavallassa ja yhden upseerin EU:n koulutusoperaatioon Malissa; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Georgia osallistuu edelleen yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) siviili- ja sotilasoperaatioihin kriisinhallinnan alalla ja on lähettänyt 32 sotilasta EU:n sotilaskoulutusoperaatioon Keski-Afrikan tasavallassa ja yhden upseerin EU:n koulutusoperaatioon Malissa;

| J. | ottaa huomioon, että Georgian entisen presidentin Mihail Saakašvilin terveydentila on viimeisimpien tietojen mukaan entisestään heikentynyt eikä häntä edelleenkään hoideta asianmukaisesti, mikä saa pelkäämään hänen henkensä puolesta; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Georgian entisen presidentin Mihail Saakašvilin terveydentila on viimeisimpien tietojen mukaan entisestään heikentynyt eikä häntä edelleenkään hoideta asianmukaisesti, mikä saa pelkäämään hänen henkensä puolesta;

| K. | ottaa huomioon, että tohtori David E. Smithin (M.D. & Associates) laatimassa toksikologisessa raportissa todettiin, että Mihail Saakašvilin hius- ja kynsinäytteiden testauksesta oli käynyt ilmi raskasmetallien sekä elohopean ja arseenin kaltaisten muiden aineiden pitoisuuksia ja että monet Mihail Saakašvilin patologisista oireista ovat seurausta raskasmetallimyrkytyksestä, joka osaltaan heikentää hänen terveyttään nopeasti; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että tohtori David E. Smithin (M.D. & Associates) laatimassa toksikologisessa raportissa todettiin, että Mihail Saakašvilin hius- ja kynsinäytteiden testauksesta oli käynyt ilmi raskasmetallien sekä elohopean ja arseenin kaltaisten muiden aineiden pitoisuuksia ja että monet Mihail Saakašvilin patologisista oireista ovat seurausta raskasmetallimyrkytyksestä, joka osaltaan heikentää hänen terveyttään nopeasti;

| L. | ottaa huomioon, että 1. heinäkuuta 2016 voimaan tulleessa assosiaatiosopimuksessaan Georgia ja EU sitoutuivat edistämään poliittista assosiaatiota ja taloudellista yhdentymistä yhteisten arvojensa ja periaatteidensa eli demokratian, oikeusvaltioperiaatteen, hyvän hallintotavan, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien pohjalta; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että 1. heinäkuuta 2016 voimaan tulleessa assosiaatiosopimuksessaan Georgia ja EU sitoutuivat edistämään poliittista assosiaatiota ja taloudellista yhdentymistä yhteisten arvojensa ja periaatteidensa eli demokratian, oikeusvaltioperiaatteen, hyvän hallintotavan, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien pohjalta;

| M. | toteaa, että Georgia jatkaa edistymistään assosiaatiosopimuksen sekä pitkälle menevän ja laaja-alaisen vapaakauppa-alueen täytäntöönpanossa ja jatkaa lainsäädäntönsä yhdenmukaistamista EU:n säännöstön ja EU:n normien kanssa; toteaa, että vaikka EU on Georgian keskeinen kauppakumppani, kaikkia tämän yhteistyön tarjoamia mahdollisuuksia ei ole vielä hyödynnetty; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että Georgia jatkaa edistymistään assosiaatiosopimuksen sekä pitkälle menevän ja laaja-alaisen vapaakauppa-alueen täytäntöönpanossa ja jatkaa lainsäädäntönsä yhdenmukaistamista EU:n säännöstön ja EU:n normien kanssa; toteaa, että vaikka EU on Georgian keskeinen kauppakumppani, kaikkia tämän yhteistyön tarjoamia mahdollisuuksia ei ole vielä hyödynnetty;

| N. | ottaa huomioon, että Georgian parlamentissa vietiin hätäisesti läpi useita keskeisiä lakeja, kuten oikeuslaitoksen toimintaa ja keskeisiä nimitysmenettelyjä, peitetoimina suoritettavan tarkkailun menettelyjä ja valtion tarkastuslaitoksen lakkauttamista koskevat lait, ilman tarvittavia kuulemisia tai analyysejä EU:n tai Euroopan neuvoston normien noudattamisesta, kuten todetaan komission vuonna 2022 antamassa kertomuksessa Georgian assosiaatio-ohjelman täytäntöönpanosta; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että Georgian parlamentissa vietiin hätäisesti läpi useita keskeisiä lakeja, kuten oikeuslaitoksen toimintaa ja keskeisiä nimitysmenettelyjä, peitetoimina suoritettavan tarkkailun menettelyjä ja valtion tarkastuslaitoksen lakkauttamista koskevat lait, ilman tarvittavia kuulemisia tai analyysejä EU:n tai Euroopan neuvoston normien noudattamisesta, kuten todetaan komission vuonna 2022 antamassa kertomuksessa Georgian assosiaatio-ohjelman täytäntöönpanosta;

| O. | ottaa huomioon, että Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan välityksellä 19. huhtikuuta 2021 tehdyssä sopimuksessa korostettiin, että havaintoihin oikeuden politisoitumisesta on puututtava uudistamalla oikeuslaitosta, jotta voidaan vahvistaa oikeusjärjestelmän riippumattomuutta, avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan välityksellä 19. huhtikuuta 2021 tehdyssä sopimuksessa korostettiin, että havaintoihin oikeuden politisoitumisesta on puututtava uudistamalla oikeuslaitosta, jotta voidaan vahvistaa oikeusjärjestelmän riippumattomuutta, avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta;

| P. | ottaa huomioon, että nykyistä hallitusta arvostelevia henkilöitä koskevat valikoivat tutkinta- ja syytetoimet heikentävät kansalaisten luottamusta paitsi oikeuslaitoksiin myös Georgian päättäjiin; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että nykyistä hallitusta arvostelevia henkilöitä koskevat valikoivat tutkinta- ja syytetoimet heikentävät kansalaisten luottamusta paitsi oikeuslaitoksiin myös Georgian päättäjiin;

| Q. | ottaa huomioon, että toimivan demokratian kulmakivien eli sananvapauden, tiedotusvälineiden vapauden ja toimittajien turvallisuuden tilanne heikkenee edelleen ja että vuonna 2022 Georgia sijoitus maailman lehdistönvapausindeksissä, jossa on yhteensä 180 maata, laski 60. sijalta 89. sijalle; toteaa, että kansalaisten luottamus tiedotusvälineisiin on Georgiassa hyvin heikko; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että toimivan demokratian kulmakivien eli sananvapauden, tiedotusvälineiden vapauden ja toimittajien turvallisuuden tilanne heikkenee edelleen ja että vuonna 2022 Georgia sijoitus maailman lehdistönvapausindeksissä, jossa on yhteensä 180 maata, laski 60. sijalta 89. sijalle; toteaa, että kansalaisten luottamus tiedotusvälineisiin on Georgiassa hyvin heikko;

| R. | ottaa huomioon, että Mtavari-televisiokanavan johtaja Nika Gvaramia on tuomittu kolmeksi ja puoleksi vuodeksi vankeuteen kyseenalaisten rahanpesua, lahjontaa ja asiakirjojen väärentämistä koskevien syytteiden perusteella; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että Mtavari-televisiokanavan johtaja Nika Gvaramia on tuomittu kolmeksi ja puoleksi vuodeksi vankeuteen kyseenalaisten rahanpesua, lahjontaa ja asiakirjojen väärentämistä koskevien syytteiden perusteella;

| S. | ottaa huomioon, että länsivastainen propaganda ja disinformaatio ovat viime aikoina lisääntyneet merkittävästi Georgian tiedotusvälineissä ja sosiaalisissa medioissa; toteaa, että hallitsevan puolueen jäsenet käyttävät edelleen polarisoivaa ja vihamielistä kieltä puhuessaan EU:n toimielimistä ja niiden edustajista; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että länsivastainen propaganda ja disinformaatio ovat viime aikoina lisääntyneet merkittävästi Georgian tiedotusvälineissä ja sosiaalisissa medioissa; toteaa, että hallitsevan puolueen jäsenet käyttävät edelleen polarisoivaa ja vihamielistä kieltä puhuessaan EU:n toimielimistä ja niiden edustajista;

| T. | ottaa huomioon, että sukupuolten tasa-arvo on edelleen haaste, mistä on osoituksena Georgian putoaminen Maailman talousfoorumin globaalissa tasa-arvoindeksissä 154 maan joukossa sijalta 49 vuonna 2021 146 maan joukossa sijalle 55 vuonna 2022, mikä osoittaa tilanteen heikentyneen koulutustason, terveyden ja eloonjäämisen sekä poliittisten vaikutusmahdollisuuksien aloilla; ottaa huomioon, että sukupuoleen perustuva väkivalta ja perheväkivalta sekä hlbtiq+-henkilöiden syrjintä aiheuttavat edelleen huolta; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että sukupuolten tasa-arvo on edelleen haaste, mistä on osoituksena Georgian putoaminen Maailman talousfoorumin globaalissa tasa-arvoindeksissä 154 maan joukossa sijalta 49 vuonna 2021 146 maan joukossa sijalle 55 vuonna 2022, mikä osoittaa tilanteen heikentyneen koulutustason, terveyden ja eloonjäämisen sekä poliittisten vaikutusmahdollisuuksien aloilla; ottaa huomioon, että sukupuoleen perustuva väkivalta ja perheväkivalta sekä hlbtiq+-henkilöiden syrjintä aiheuttavat edelleen huolta;

| 1. | suhtautuu myönteisesti Eurooppa-neuvoston päätökseen tunnustaa Georgian jäsenyysnäkymät sen kansainvälisesti tunnustettujen rajojen sisällä; pitää tätä päätöstä vahvana poliittisen tuen osoituksena Georgian kansan halulle lähentyä Eurooppaa ja kehottaa siksi Georgiaa käyttämään hyväkseen tätä historiallista mahdollisuutta; muistuttaa, että jotta Georgialle voidaan myöntää ehdokasmaan asema, sen on toteuttava onnistuneita toimia Georgian Euroopan unionin jäsenyyshakemuksesta annetussa komission lausunnossa ilmoitettuja ja Eurooppa-neuvoston hyväksymillä 12 painopistealalla; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa Georgian viranomaisia noudattamaan tiukasti demokratian periaatteita, kunnioittamaan oikeusvaltioperiaatetta, ihmisoikeuksia ja perusvapauksia sekä pyrkimään päättäväisesti ensisijaisiin uudistustavoitteisiin, jotka määriteltiin komission lausunnossa ja jotka vastaavat 19. huhtikuuta 2021 tehtyä sopimusta, ja osoittamaan siten yksiselitteisesti poliittisen tahtonsa panna toteen maan kunnianhimoiset pyrkimykset lähentyä Eurooppaa, jotka ilmaistiin Georgian 3. maaliskuuta 2022 jättämässä EU-jäsenyyshakemuksessa; suhtautuu myönteisesti välittömiin toimenpiteisiin, joita Georgia on toteuttanut näitä painopistealoja käsittelevän prosessin aloittamiseksi, ja kannustaa Georgian päättäjiä johtamaan tätä prosessia osallistavalla ja avoimella tavalla; kehottaa kaikkia Georgian poliittisia voimia osallistumaan rakentavasti näihin toimiin ja myötävaikuttamaan niihin ja kehottaa Georgian päättäjiä ottamaan huomioon kansalaisyhteiskunnan järjestöjen esittämät ehdotukset, jotta varmistetaan kansalaisyhteiskunnan merkityksellinen ja uskottava osallistuminen päätöksentekoprosesseihin kaikilla tasoilla, erityisesti näiden tärkeiden uudistusten osalta; painottaa, että Georgian EU:hun liittymistä koskevaa hakemusta arvioidaan jatkossakin hakemuksen ansioiden sekä EU-jäsenyyttä koskevien Kööpenhaminan arviointiperusteiden täyttymisen perusteella erityisesti demokraattisten uudistusten osalta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kannustaa Georgiaa jatkamaan tehostettua yhteistyötään Ukrainan ja Moldovan tasavallan kanssa kaikilla hallinnon tasoilla, vaihtamaan parhaita käytäntöjä EU:n jäsenyyskriteerien täyttämisestä tulevaa liittymisprosessia varten ja tehostamaan alueellista yhteistyötä itäisessä kumppanuudessa; |
| --- | --- |

3.

Alueellinen koskemattomuus ja turvallisuus

| 4. | korostaa, että Venäjän hyökkäyssota Ukrainaa vastaan edellyttää kansainväliseltä yhteisöltä yhtenäisyyttä ja solidaarisuutta, koska tämä on ratkaisevan tärkeää myös Georgian alueellisen koskemattomuuden palauttamiselle, jota kansainvälinen yhteisö ei puolustanut riittävästi vuonna 2008; panee tyytyväisenä merkille, että Georgian yhteiskunta on reagoinut sotaan vahvasti ja osoittanut tukensa Ukrainalle; antaa tunnustusta Ukrainassa taisteleville georgialaisen legioonan sotilaille, jotka ovat vastustaneet Venäjän hyökkäystä vuodesta 2014 alkaen; kehottaa Georgian johtoa toimimaan komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan EU:n puolesta antamien julkilausumien mukaisesti ja noudattamaan neuvoston päätöksiä maan EU-tavoitteiden mukaisesti; kehottaa viranomaisia noudattamaan EU:n pakotteita ja varmistamaan, että Venäjän Ukrainaan kohdistamaan hyökkäyssotaan liittyviä kansainvälisiä pakotteita ei kierretä Georgian kautta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | on huolissaan väitteistä, joiden mukaan Venäjän kansalaiset ja venäläiset yhteisöt käyttävät Georgiaa lännen pakotteiden kiertämiseen; kehottaa EU:n toimielimiä tutkimaan tarkemmin näitä väitteitä ja erityisesti useita raportteja Bidzina Ivanishvilin siteistä Venäjään, mukaan lukien Ukrainan kansallisen korruptiontorjuntaviraston laatima raportti; kehottaa asettamaan henkilökohtaisia pakotteita Ivanishvilille ja hänen läheisimmille yhteistyökumppaneilleen, jos nämä väitteet vahvistetaan; muistuttaa, että Ukraina on asettanut pakotteita Ivanishvilin perheenjäsenille ja läheisille yhteistyökumppaneille, koska heillä on yhteyksiä Kremliin, ja toteaa, että Georgian nykyisen hallituksen epämääräinen suhtautuminen Venäjään johtuu näistä yhteyksistä; panee tässä yhteydessä tyytyväisenä merkille, että Venäjää vastaan hyväksyttiin kahdeksas pakotepaketti ja että siihen sisältyvän uuden merkitsemisperusteen avulla EU voi määrätä pakotteita henkilöille, jotka auttavat pakotteiden kiertämistä koskevan kiellon rikkomista; |
| --- | --- |

5.

| 6. | muistuttaa tukevansa vankkumattomasti Georgian suvereniteettia ja alueellista koskemattomuutta sen kansainvälisesti tunnustettujen rajojen sisällä; kehottaa jatkamaan ponnisteluja konfliktin rauhanomaisen neuvotteluratkaisun aikaansaamiseksi ja Venäjän miehityksen lopettamiseksi Georgian alueella; ottaa huomioon haastavan tilanteen ja kannustaa Georgiaa jatkamaan rakentavaa vuoropuhelua Georgian alueiden Abhasian ja Tshinvalin/Etelä-Ossetian väestön kanssa luottamuksen rakentamiseksi kestävän konfliktinratkaisun varmistamiseksi; kehottaa EU:ta jatkamaan toimiaan Venäjän ja Georgian välisen konfliktin ratkaisemiseksi rauhanomaisesti hyödyntämällä tehokkaasti kaikkia käytettävissä olevia välineitä, kuten erityisedustajaa Etelä-Kaukasiaan ja Georgian kriisiä varten, Geneven kansainvälisiä neuvotteluja, välikohtausten ehkäisy- ja hallintamekanismeja, Georgiassa toteutettavaa EU:n tarkkailuoperaatiota (EUMM) sekä EU:n tunnustamattomuus- ja lähentymispolitiikkaa; suhtautuu myönteisesti Georgiassa toteutettavan EUMM-operaation toimeksiannon pidentämiseen 14. joulukuuta 2024 asti sen tehtävien toteuttamisen jatkamiseksi eli tilanteen vakauttamiseksi ja normalisoimiseksi ja luottamuksen rakentamiseksi konfliktin osapuolten välille yhä jännitteisemmässä turvallisuustilanteessa; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tuomitsee jyrkästi Venäjän federaation toteuttaman Abhasian ja Tshinvalin/Etelä-Ossetian alueiden laittoman miehityksen Georgiassa ja jatkuvat laittomat rajanmääritystoimet näillä alueilla; on huolissaan Georgian miehitettyjen alueiden vaikeasta turvallisuus-, humanitaarisesta ja ihmisoikeustilanteesta ja tuomitsee jyrkästi etnisten georgialaisten syrjinnän Galin ja Akhalgorin alueilla, rikkomukset, jotka koskevat heidän oikeuttaan saada koulutusta omalla äidinkielellään, laittomat pidätykset, sieppaukset ja liikkumisvapauden rajoitukset hallinnollisen rajan varrella sekä rikkomukset, jotka koskevat maan sisällä siirtymään joutuneiden henkilöiden ja Georgian miehitetyiltä alueilta pakkokeinoin – myös etnisen puhdistuksen vuoksi – karkotettujen pakolaisten oikeutta palata kotiinsa turvallisesti ja ihmisarvoisesti; painottaa ihmisten välisten yhteyksien ja luottamusta lisäävien toimenpiteiden merkitystä konfliktin jakamien yhteisöjen välillä; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa Venäjän federaatiota täyttämään EU:n välityksellä 12. elokuuta 2008 tehdyn tulitaukosopimuksen mukaiset kansainväliset velvoitteensa, erityisesti velvoitteen vetää koko sotilas- ja turvallisuushenkilöstönsä pois Georgian miehitetyiltä alueilta ja sallia kansainvälisten turvallisuusmekanismien perustaminen sinne, sekä antamaan EUMM-operaatiolle tämän valtuuksien mukaisesti esteettömän pääsyn Georgian koko alueelle; |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa Georgian roolia EU:n luotettavana turvallisuuskumppanina, koska se osallistuu merkittävästi EU:n YTPP-operaatioihin; kehottaa neuvostoa ja Euroopan ulkosuhdehallintoa jatkamaan yhteistyötä Georgian kanssa YTPP:n alalla, erityisesti kun otetaan huomioon Georgian intressi osallistua pysyvän rakenteellisen yhteistyön hankkeisiin ja kehittää yhteistyötä asiaankuuluvien EU:n virastojen kanssa; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa lisäämään apua Georgialle ja tehostamaan kumppanuutta sen kanssa turvallisuus- ja puolustusalalla, kuten EU:n strategisessa kompassissa todetaan, myös Euroopan rauhanrahaston kautta; suhtautuu myönteisesti EU:n sitoumukseen ja päättäväisyyteen tukea Georgiaa hybridiuhkien torjunnassa ja suhtautuu myönteisesti siihen, että EU pitää Mustanmeren merellistä turvallisuutta ratkaisevan tärkeänä turvallisuutensa kannalta; |
| --- | --- |

10.

Poliittinen vuoropuhelu ja vaalit

| 11. | pitää valitettavana, että Georgian poliittinen toimintaympäristö on yhä syvän kahtiajaon leimaama; kehottaa Georgian kaikkia poliittisia sidosryhmiä pidättäytymään eripuraisesta ja aggressiivisesta retoriikasta ja yhdistämään voimansa niin, että vältetään vaarantamasta niiden keskeistä tavoitetta eli Georgian EU-jäsenyyttä toteuttamalla kunnianhimoisia demokraattisia, oikeudellisia ja korruption vastaisia uudistuksia; korostaa tarvetta rakentaa ja lisätä luottamusta kaikkien poliittisten ja institutionaalisten sidosryhmien kesken sekä niiden ja Georgian kansalaisten välillä; korostaa kuitenkin, että hallitsevalla puolueella on suurin osa välineistä ja että sillä on päävastuu tästä asiasta; muistuttaa, että EU:n välityksellä 19. huhtikuuta 2021 tehdyn sopimuksen keskeiset määräykset osoittavat edelleen tien kohti vahvempaa demokratiaa ja oikeusvaltiota ja kahtiajakautumisen vähentämistä Georgiassa ja ne on siten otettu huomioon EU:n ja Georgian assosiaatio-ohjelmassa; pitää valitettavana, että hallitseva Georgian unelma -puolue vetäytyi 19. huhtikuuta tehdystä sopimuksesta, ja kehottaa kaikkia poliittisia voimia noudattamaan sopimuksessa tehtyjä sitoumuksia; toteaa, että tuomioistuimen päätös tuomita Lelo-puolueen johtajat Mamuka Khazaradzen ja Badri Japaridzen ja viedä Japaridzelta tämän parlamentaarinen edustajantoimi tuomioistuimen päätöksen nojalla ovat selkeitä osoituksia politisoituneesta oikeudesta; korostaa, että poliittisten johtajien uudet tuomiot olisivat vastoin ilmoitettuja pyrkimyksiä vähentää kahtiajakautumista; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa Georgian poliittisia johtajia lopettamaan aggressiiviset sanalliset hyökkäykset Euroopan parlamentin jäseniä ja muita euroatlanttisten kumppaneiden, kuten EU:n tai Yhdysvaltojen, edustajia vastaan sekä perusteettoman ja haitallisen retoriikan, jossa väitetään, että kansainväliset kumppanit aikoisivat vetää Georgian sotaan; panee huolestuneena merkille lännen vastaisen propagandan, disinformaation ja retoriikan lisääntymisen Georgiassa, mikä on ristiriidassa maan euroatlanttiselle yhdentymiselle annetun ennallaan pysyneen ja poikkeuksellisen suuren julkisen tuen kanssa; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa Georgian viranomaisia saattamaan maan vaaliuudistuksen päätökseen ja puuttumaan vaalikampanjoiden ja vaalien toimittamisen jatkuviin ongelmiin hyvissä ajoin ennen vuoden 2024 parlamenttivaaleja Etyjin/ODIHR:n suositusten mukaisesti, erityisesti viranhaltijoiden ja vastaehdokkaiden äänestäjiin ja ehdokkaisiin kohdistaman painostuksen sekä pelottelua, pakottamista ja äänten ostamista koskevien väitteiden osalta ja myös vaaliprosessissa mahdollisesti tapahtuneen hallinnollisten resurssien väärinkäytön osalta; pitää myönteisenä, että Georgian viranomaiset ovat toimittaneet vaalilakiin tehdyt muutosehdotukset Etyj/ODIHR:lle ja Venetsian komissiolle lausuntoa varten, ja kehottaa viranomaisia panemaan kaikilta osin täytäntöön näiden elinten tulevat suositukset ennen muutosehdotusten hyväksymistä; kannustaa Georgian viranomaisia käsittelemään ulkomailla asuvien Georgian kansalaisten äänioikeutta koskevaa kysymystä; pitää valitettavana, että oikeudenmukaisia vaaleja ja demokratiaa edistävä kansainvälinen järjestö (International Society for Fair Elections and Democracy – ISFED) on suljettu vaaliuudistusta käsittelevän työryhmän ulkopuolelle, ja kehottaa ottamaan sen mukaan prosessiin; muistuttaa Georgian viranomaisia niiden sitoumuksesta alentaa parlamenttivaalien äänikynnystä; |
| --- | --- |

13.

| 14. | korostaa tarvetta poistaa omien etujen ajamisen liiallinen vaikutus talouselämässä ja poliittisessa ja julkisessa elämässä, mikä oli yksi komission määrittämistä painopistealoista, jotka Georgian on saavutettava ennen kuin sille voidaan myöntää ehdokasmaan asema; suosittelee puuttumaan omien etujen, erityisesti oligarkin ja entisen pääministerin Bidzina Ivanishvilin, liialliseen vaikutukseen järjestelmällisesti rakenteellisilla ja sääntelyuudistuksilla maan poliittisen, taloudellisen ja julkisen elämän eri aloilla; kehottaa jälleen neuvostoa ja demokraattisia kumppaneita ryhtymään asianmukaisiin toimenpiteisiin, kuten asettamaan henkilökohtaisia pakotteita Ivanishvilille ja kaikille henkilöille, jotka mahdollistavat demokraattisen poliittisen prosessin heikkenemisen ja ovat vastuussa siitä; |
| --- | --- |

14.

| 15. | suhtautuu myönteisesti Venetsian komission kuulemiseen äskettäisestä lakiesityksestä, joka koskee oligarkkien vallan lopettamista; kehottaa Georgian parlamenttia ottamaan asianmukaisesti huomioon Venetsian komission tulevan lausunnon ja varmistamaan, että asiaa koskeva lakiesitys on Venetsian komission suositusten mukainen, kun se hyväksytään, ja että se perustuu tavoitteeseen poistaa kokonaisuudessaan etujaan valvovien ryhmien liiallinen vaikutus talouteen, politiikkaan ja julkiseen elämään järjestelmällisen lähestymistavan avulla; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ilmaisee vakavan huolensa tohtori David E. Smithin (M. D. & Associates) laatimasta toksikologisesta raportista, jossa todettiin, että monet Mihail Saakašvilin patologisista oireista ovat seurausta raskasmetallimyrkytyksestä, joka osaltaan heikentää nopeasti hänen terveyttään; toteaa jälleen, että Georgian hallitus on täysin vastuussa entisen presidentin terveydestä ja hyvinvoinnista ja että se on saatettava vastuuseen, jos hänelle tapahtuu jotakin; kehottaa Georgian presidenttiä käyttämään perustuslaillisia oikeuksiaan tämän kysymyksen ratkaisemiseksi; kehottaa komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa osallistumaan aktiivisesti entisen presidentin vapauttamispyrkimyksiin; kehottaa jälleen Georgian viranomaisia vapauttamaan entisen presidentin Mihail Saakašvilin ja antamaan hänelle Georgian rikosprosessilain 283 §:n mukaisesti humanitaarisin perustein mahdollisuuden saada asianmukaista lääketieteellistä hoitoa ulkomailla ja vähentää siten poliittista kahtiajakautumista; |
| --- | --- |

16.

Oikeusvaltioperiaate, hyvä hallinto ja tiedotusvälineiden vapaus

| 17. | korostaa, että oikeuslaitosta on tärkeää uudistaa kunnianhimoisesti, aidosti ja perusteellisesti oikeuslaitoksen uudistusta vuoden 2021 jälkeen koskevan avoimen ja tehokkaan strategian ja toimintasuunnitelman pohjalta hyödyntämällä laajaa, osallistavaa ja puoluerajat ylittävää kuulemisprosessia; pitää valitettavana, että oikeuslaitoksen uudistus on pysähtynyt ja jopa taantunut useilla keskeisillä aloilla; kehottaa viranomaisia korjaamaan Venetsian komission määrittämät puutteet, jotka koskevat tuomareiden nimityksiä kaikilla tasoilla, erityisesti korkeimpaan oikeuteen, sekä yleisen syyttäjän nimitystä, jotta prosessi voidaan saattaa kaikilta osin unionin normien mukaiseksi; pitää myönteisinä toimia, joilla yleisen syyttäjän nimittäminen mukautetaan Venetsian komission suosituksiin; kehottaa uudistamaan perusteellisesti korkeaa tuomioistuinneuvostoa, ja toteaa, että uudistus olisi toteutettava ennen sen jäljellä olevien jäsenten nimittämistä ja menettelyn olisi oltava avoin, ansioihin perustuva ja unionin normien mukainen; korostaa yhteisesti sovittua EU:n ja Georgian assosiaatio-ohjelmaa vuosiksi 2021–2027 ja Georgian viranomaisten sen yhteydessä tekemiä asiaan liittyviä sitoumuksia, jotka koskevat erityisesti korkeaa tuomioistuinneuvostoa ja yleistä syyttäjää; |
| --- | --- |

17.

| 18. | painottaa, että hätäiset ja läpinäkymättömät toimet keskeisiä nimityksiä tai institutionaalisia muutoksia tehdessä johtavat oikeuslaitoksen politisoitumiseen entisestään, mihin olisi kiireellisesti puututtava; pitää tässä yhteydessä valitettavana erityisesti sitä, että korkeimman oikeuden tuomarit nimitettiin eliniäksi ennen kuin ODIHR:n ja Venetsian komission havaitsemat puutteet nimitysprosessissa korjattiin ja huolimatta toistuvista kehotuksista keskeyttää nimitysprosessi ja saattaa se unionin normien mukaiseksi; muistuttaa, että edistyksen puute oikeuslaitoksen uudistuksessa merkitsi sitä, että edellytykset 75 miljoonan euron EU:n makrotaloudellisen rahoitusapuerän saamiselle syyskuuhun 2021 mennessä eivät täyttyneet; korostaa, että kaikkien nimitysten on oltava avoimia ja täysin unionin normien mukaisia ja ne on tehtävä rehellisyyden, riippumattomuuden, puolueettomuuden ja pätevyyden perusteella; |
| --- | --- |

18.

| 19. | on huolissaan jatkuvasta sääntelyvallankaappauksesta ja korruption torjunnan pysähtymisestä; kehottaa jälleen Georgian viranomaisia tehostamaan korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa; panee merkille uuden korruptiontorjuntaviraston perustamista koskevien lainsäädäntömuutosten hyväksymisen ja kehottaa Georgian viranomaisia toimittamaan ne Venetsian komissiolle lausuntoa varten ja panemaan tulevat suositukset täysimääräisesti täytäntöön erityisesti jotta uusi korruptiontorjuntavirasto kykenee käsittelemään perusteellisesti korkean tason korruptiotapauksia, ja antamaan virastolle riittävät välineet ja resurssit, jotta se voi hoitaa tehtävänsä kaikilta osin; kehottaa lisäksi Georgian viranomaisia panemaan täytäntöön korruption ehkäisemistä, lahjomattomuuden periaatteita ja eturistiriitoja julkishallinnossa koskevat lainsäädäntönormit ja varmistamaan, että niiden mahdolliset rikkomukset havaitaan; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa Georgian viranomaisia tutkimaan tehokkaasti syyskuussa 2021 paljastetun laajan laittoman telekuuntelun, joka kohdistui myös EU:n Georgian-edustuston päällikön viestintään; ilmaisee huolensa Georgian parlamentin 7. kesäkuuta 2022 hyväksymistä ja Georgian presidentin 22. kesäkuuta 2022 veto-oikeudellaan estämistä Georgian rikosprosessilakiin ehdotetuista muutoksista, joilla lisättiin niiden rikosten määrää, joista voidaan suorittaa peitetutkintatoimia, sekä pidennettiin näiden toimien kestoa; kehottaa Georgian viranomaisia panemaan täytäntöön Venetsian komission 26. elokuuta 2022 antamat suositukset ja erityisesti varmistamaan avoimen ja osallistavan lainsäädäntöprosessin ottamalla mukaan asianomaiset sidosryhmät ja kansalaisyhteiskunnan; |
| --- | --- |

20.

| 21. | korostaa, että komission lausunnossa korostetaan monitasoista hallintoa, hajauttamisprosessia ja julkishallinnon uudistuksia, jotta voidaan luoda onnistunut eurooppalaisia standardeja vastaava paikallinen itsehallinto ja estää vallan keskittyminen keskustasolle; korostaa EU:n ja Georgian hajautetun yhteistyön merkitystä; korostaa, että on tärkeää vahvistaa edelleen keskus- ja paikallishallinnon hallinnollisia valmiuksia; |
| --- | --- |

21.

| 22. | on vakavasti huolissaan siitä, että mediaympäristö ja toimittajien turvallisuus heikentyivät vuonna 2021 huolimatta Georgian vahvasta oikeudellisesta kehyksestä, jolla taataan sananvapaus ja tiedotusvälineiden vapaus; tuomitsee toimittajiin kohdistuvan pelottelun, uhkailun, väkivallan ja vainon, muun muassa tiedotusvälineiden työntekijöitä ja omistajia koskevien rikostutkintojen lisääntymisen; kehottaa Georgian viranomaisia vastaamaan nopeasti väitteisiin tiedotusvälineiden edustajiin kohdistuvasta laittomasta puuttumisesta ja vallan väärinkäytöstä ja tutkimaan ne tehokkaasti sekä saattamaan tiedotusvälineiden vapautta koskevat lait, kuten sähköistä viestintää koskevan lain, kansainvälisten normien ja Venetsian komission suositusten mukaisiksi; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa Georgiaa varmistamaan tiedotusvälineiden vapauden, joka käsittää toimituksellisen riippumattomuuden, tiedotusvälineiden omistuksen avoimuuden ja poliittisten näkemysten moniarvoisen, puolueettoman ja syrjimättömän uutisoinnin yksityisten ja erityisesti julkisten lähetystoiminnan harjoittajien ohjelmatarjonnassa, etenkin vaalikampanjoiden aikana, sekä varmistamaan esteettömän pääsyn tietoon, jonka on tarkoitus olla julkisesti saatavilla, ja toimittajien ja muiden media-alan ammattilaisten turvallisuuden, suojelun ja vaikutusmahdollisuudet; kehottaa kaikkia Georgian johdon edustajia olemaan käyttämättä aggressiivista retoriikkaa tiedotusvälineiden edustajia kohtaan Georgiassa ja kohtelemaan heitä syrjimättömästi sekä puolustamaan julkisissa kannanotoissaan suvaitsevaa toimintatapaa, jossa kunnioitetaan ihmisoikeuksia; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kehottaa Georgian viranomaisia lopettamaan poliittisesti motivoidut rikostutkinnat ja tarkastelemaan uudelleen tiedotusvälineiden työntekijöitä, hallitusta arvostelevien tiedotusvälineiden omistajia ja heidän läheisiä perheenjäseniään vastaan käynnistettyjä meneillään olevia rikostutkintoja; muistuttaa tässä yhteydessä Mtavari TV:n johtajan Nika Gvaramian ja muiden tiedotusvälineiden, kuten Formula TV:n ja Pirveli TV:n, johtajien ja perustajien tapauksista; ilmaisee syvän huolensa siitä, että Tbilisin muutoksenhakutuomioistuin vahvisti 2. marraskuuta 2022 Nika Gvaramian tuomion kiistanalaisten syytteiden nojalla, vaikka tapaus on herättänyt merkittäviä kysymyksiä erityisesti ajoituksensa ja syytteiden osalta; kehottaa Georgian presidenttiä Salome Zurabišviliä armahtamaan Nika Gvaramian; palauttaa mieliin komission 17. kesäkuuta 2022 antamassaan lausunnossa esittämät keskeiset painopisteet, mukaan lukien Georgian viranomaisille esitetyn kehotuksen varmistaa, että tiedotusvälineiden omistajia vastaan nostetut rikosoikeudelliset menettelyt täyttävät korkeimmat oikeudelliset normit; panee merkille Georgian oikeusasiamiehen 7. joulukuuta 2022 antaman lausuman, jossa kehotetaan Georgian presidenttiä Salome Zurabišviliä armahtamaan Nika Gvaramian, koska tapauksesta puuttuvat perustelut eikä se ole rikosoikeuden perusperiaatteiden mukainen; odottaa, että Euroopan ulkosuhdehallinto ja unionin Georgian-edustusto seuraavat paikalla kaikkia oikeudenkäyntejä, jotka liittyvät poliittisesti värittyneisiin tapauksiin; |
| --- | --- |

24.

| 25. | odottaa Georgian hallituksen ja viranomaisten suhtautuvan vakavasti velvollisuuteensa tarjota turvaa autoritaarista hallintoa pakeneville henkilöille ottaen huomioon tiedot muiden kuin georgialaisten toimittajien kokemasta häirinnästä ja hallituksen sekaantumisesta asioihin Georgian rajalla; |
| --- | --- |

25.

| 26. | muistuttaa, että Georgia on vahvasti alttiina Venäjän propagandalle ja disinformaatiokampanjoille; korostaa, että on tärkeää pyrkiä jatkuvasti lisäämään Georgian yhteiskunnan kykyä vastustaa tällaisia kampanjoita ja pyrkimyksiä vaikuttaa Georgian politiikkaan ja yleiseen mielipiteeseen, muun muassa suojelemalla tiedotusvälineiden moniarvoisuutta ja riippumattomuutta ja parantamalla medialukutaitoa; kehottaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita vahvistamaan edelleen yhteistyötä Georgian asiaankuuluvien instituutioiden kanssa, jotta voidaan puuttua Venäjän disinformaatioon ja sen seurauksiin; |
| --- | --- |

26.

| 27. | toteaa, että Venäjän propagandassa käytetään totalitaarista menneisyyttä ja totalitaaristen kommunistijohtajien henkilökulttia vaikutuskeinona Georgiassa; korostaa, että Stalinin ihannointi muun muassa pystyttämällä uusia patsaita vääristää kommunismin veristä ja julmaa perintöä ja loukkaa miljoonia Stalinin terrorin uhreja; kiittää kansalaisyhteiskuntaa Venäjän disinformaation torjunnasta muun muassa Soviet Past Research Laboratoryn (SovLab) kaltaisten aloitteiden avulla; |
| --- | --- |

27.

Ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittaminen

| 28. | tuomitsee 5. heinäkuuta 2021 järjestetyn Tbilisin Pride-kulkueen rauhanomaisiin osallistujiin sekä tapahtumasta raportoiviin toimittajiin kohdistetun väkivallan; arvostelee voimakkaasti sitä, ettei väkivallan suunnittelusta vastuussa olevia henkilöitä vastaan ole käynnistetty perusteellisia tutkinta- tai syytetoimia; panee merkille, että kuusi väkivallantekijää tuomittiin huhtikuussa 2022 enintään viideksi vuodeksi vankeuteen, mutta kehottaa syyttäjänvirastoa suorittamaan kattavan ja tehokkaan tutkinnan kaikista väkivallan järjestäjistä ja väkivaltaan syyllistyneistä, kun otetaan huomioon tiedotusvälineiden, kansalaisyhteiskunnan ja Georgian oikeusasiamiehen keräämien todisteiden valtava määrä; toteaa, että Tbilisi Pride 2022 -tapahtumat järjestettiin sisätiloissa ja että poliisi reagoi ajoissa estääkseen Pride-tapahtumia vastustavien ryhmien häirinnän ja väkivallan; kehottaa Georgian hallitusta säilyttämään oikeuden rauhanomaiseen kokoontumisvapauteen ja sananvapauteen sekä kehottaa Georgian viranomaisia varmistamaan mielenosoittajien turvallisuuden; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kehottaa viranomaisia varmistamaan ennen kaikkea naisten ja muiden haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien, kuten hlbtiq+-yhteisön ja etnisten vähemmistöjen, ihmisoikeuksien suojelun ja panemaan täysimääräisesti käytännössä täytäntöön ihmisoikeudet ja syrjinnän vastaisen lainsäädännön ja torjumaan tehokkaasti rankaisemattomuutta kaikista ihmisoikeusloukkauksista, etenkin vakavista loukkauksista; kehottaa hyväksymään vuosien 2021–2030 ihmisoikeusstrategian ja toimintasuunnitelman; antaa Georgian hallitukselle tunnustusta siitä, että se on perustanut pääministerin alaisuuteen virastojen välisen koordinointikomitean vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen täytäntöönpanoa varten; kehottaa Georgian viranomaisia työstämään laitoshoidon purkamista koskevaa strategiaansa ja toimintasuunnitelmaansa lapsen oikeuksia koskevan säännöstön vaatimusten mukaisesti, koska lapsiin perheissä ja laitoshoidossa, sijaisperheissä ja oppilaitoksissa kohdistuva väkivalta on edelleen merkittävä ongelma; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kehottaa Georgian viranomaisia parantamaan edelleen naisten edustusta ja tasa-arvoista kohtelua kaikilla poliittisen, taloudellisen ja yhteiskunnallisen elämän tasoilla sekä poistamaan työmarkkinoilla esiintyvän epätasa-arvon ja sukupuolten väliset palkkaerot; kehottaa Georgian hallitusta ja viranomaisia antamaan ja tosiasiallisesti panemaan täytäntöön lainsäädäntöä sukupuoleen perustuvan väkivallan, perheväkivallan ja naismurhien torjumiseksi, tehostamaan eloonjääneiden tukemista sekä toteuttamaan rikoksentekijöiden kuntoutusohjelmia ja tiedotuskampanjoita erityisesti paikallisyhteisötasolla; |
| --- | --- |

30.

| 31. | tuomitsee hlbtiq+-ryhmien ja -henkilöiden jatkuvan syrjinnän muun muassa työelämässä, terveydenhuollossa, sosiaalialalla ja taloudessa sekä sen, että äärikansalliset viharyhmät ovat ottaneet heidät kohteekseen; |
| --- | --- |

31.

| 32. | muistuttaa Georgian valtion instituutioiden riippumattoman valvonnan tärkeydestä; ilmaisee tässä yhteydessä vakavan huolensa valtion tarkastuslaitoksen lakkauttamisesta ODIHR:n suositusten vastaisesti ja järjestämättä etukäteen tarkoituksenmukaisia kuulemisia; korostaa Georgian oikeusasiamiehen Nino Lomjarian myönteistä roolia ihmisoikeuksien suojelemisessa, hyvän hallintotavan edistämisessä, oikeusvaltion vahvistamisessa, tiedotusvälineiden vapauden turvaamisessa ja sen valvomisessa, että toimeenpanovallan käyttäjien toimintalinjat ja toimet ovat kansainvälisten ihmisoikeusnormien mukaisia; tuomitsee toistuvat yritykset, myös viranomaisten toimesta, heikentää Georgian oikeusasiamiehen riippumattomuutta ja kyseenalaistaa viraston ja sen henkilöstön rehellisyys; panee tyytyväisenä merkille, että on perustettu riippumaton lautakunta arvioimaan ehdokkaita Georgian oikeusasiamiehen tehtävään, ja kehottaa parlamentin enemmistöä valitsemaan viipymättä yhden lautakunnan esittämistä kolmesta parhaasta riippumattomasta ehdokkaasta; |
| --- | --- |

32.

| 33. | korostaa kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ratkaisevaa roolia demokraattisessa valvonnassa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tarjoamaan poliittista, teknistä ja taloudellista tukea kansalaisyhteiskunnalle ja riippumattomalle medialle ja antamaan kansalaisyhteiskunnalle perusrahoitusta valmiuksien kehittämisen ja asiantuntemuksen edistämiseksi; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kehottaa Georgiaa rajoittamaan sellaisten strategisten häirintätarkoituksessa tehtyjen kanteiden käyttöä, joita nostetaan ihmisoikeuksien puolustajia ja tiedotusvälineiden edustajia vastaan pyrkien tällä tavoin estämään heidän kriittinen ja riippumaton työnsä; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ilmaisee huolensa georgialaisten turvapaikanhakijoiden määrästä EU:ssa ja kehottaa Georgian viranomaisia lisäämään yhteistyötä eurooppalaisten kumppaneidensa kanssa ja toteuttamaan lisätoimia tämän ongelman ratkaisemiseksi; |
| --- | --- |

35.

Talous- ja kauppasuhteet

| 36. | panee tyytyväisenä merkille Georgian hyvän edistymisen lakiensa lähentämisessä EU:n lainsäädäntöön sekä täysin toimivan markkinatalouden luomisessa; kehottaa käyttämään talous- ja investointisuunnitelman tarjoamat mahdollisuudet sellaisen dynaamisen ja sopeutumiskykyisen talouden rakentamiseen, joka voidaan integroida onnistuneesti EU:n sisämarkkinoihin; panee myös tyytyväisenä merkille, että EU on Georgian tärkein kauppakumppani, sillä noin 21 prosenttia Georgian kokonaiskaupasta käydään EU:n kanssa; kehottaa komissiota tarkastelemaan uudelleen pitkälle menevän ja laaja-alaisen vapaakauppasopimuksen mahdollisuuksia lisätä EU:n ja Georgian välisen kaupan määrää koordinoidun avun avulla keskittyen pienten ja keskisuurten yritysten tukemiseen ja rakenneuudistuksiin, mukaan lukien laadukkaan infrastruktuurin kehittäminen, kuten Georgiassa sijaitsevat laboratoriot terveys- ja kasvinsuojelutoimien EU-sertifiointia varten, sekä kaupan standardien teknisiin esteisiin; pitää myönteisenä Georgian hakemusta liittyä yhtenäiseen euromaksualueeseen; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kannustaa Georgian viranomaisia edistämään pienten ja keskisuurten yritysten osallistumista pitkälle menevään ja laaja-alaiseen vapaakauppa-alueeseen erityisesti lisäämällä viestintää niiden käytettävissä olevista mahdollisuuksista, parantamalla vientipalvelujen saatavuutta ja hyödyntämällä parhaalla mahdollisella tavalla komission käynnissä olevia ohjelmia eli Georgiassa toteutettavaa maatalouden ja maaseudun kehittämisen ohjelmaa (ENPARD) ja EU4Business-ohjelmaa; |
| --- | --- |

37.

Alakohtainen yhteistyö

| 38. | muistuttaa, että assosiaatiosopimus, pitkälle menevä ja laaja-alainen vapaakauppa-alue ja vuosien 2021–2027 assosiaatio-ohjelma muodostavat vahvan kehyksen Georgian tuomiseksi lähemmäs Euroopan unionia asteittaisen EU:n sisämarkkinoihin integroimisen ja tehostetun alakohtaisen yhteistyön kautta; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kehottaa komissiota ja neuvostoa käynnistämään tiiviimmän ja jäsennellymmän poliittisen vuoropuhelun Georgian ja muiden ehdokasmaiden sekä mahdollisten ehdokasmaiden kanssa, jotta voidaan edistää edelleen taloudellista yhdentymistä ja lainsäädännön yhdenmukaistamista; katsoo, että tähän vuoropuheluun on sisällytettävä Eurooppa-neuvoston kokousten yhteydessä pidettäviä kokouksia maiden johtajien kanssa, että niiden edustajien olisi osallistuttava säännöllisesti Eurooppa-neuvoston työryhmien ja komiteoiden kokouksiin jäsennellysti ja että nämä maat olisi otettava mukaan tarkkailijoina Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 291 artiklan ja asetuksen (EU) N:o 182/2011 (4) nojalla perustettujen komiteoiden menettelyihin kyseisten maiden uudistussuuntautumisen ja hallinnollisen osaamisen vahvistamiseksi; |
| --- | --- |

39.

| 40. | korostaa, että paremmat liikenne-, energia- ja digitaalisten verkkojen yhteydet ovat tärkeitä Georgian koko maantieteellisen ja taloudellisen potentiaalin hyödyntämiseksi kaikilla tasoilla, erityisesti pienissä ja keskisuurissa kunnissa sekä maaseutukunnissa; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kehottaa Georgiaa parantamaan energiasektoriaan ja yhteenliitettävyyttä varmistaen samalla ympäristökestävyyden ja tehostaen ilmastonmuutoksen torjuntaa ja ympäristönsuojelua erityisesti suojelemalla luonnon monimuotoisuutta ja suojelualueita muun muassa yhdenmukaistamalla Georgian lainsäädäntöä edelleen EU:n säännöstön ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman mukaisten politiikkojen kanssa, sekä vahvistamaan Georgian hallintoa vihreän siirtymän mahdollistamiseksi; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kehottaa Georgian viranomaisia ryhtymään ratkaiseviin toimiin sähkön ja kaasun siirtoverkonhaltijoiden eriyttämiseksi ja sertifioimiseksi, jotta voidaan nopeuttaa vihreää siirtymää ja välttää energiariippuvuutta Venäjästä REPowerEU-suunnitelman mukaisesti; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kannustaa komissiota, sähkön siirtoverkonhaltijoiden eurooppalaista verkostoa ja Georgiaa arvioimaan mahdollisuuksia synkronoida Georgian sähköverkko Manner-Euroopan sähköverkon kanssa ja sisällyttää Georgia Manner-Euroopan synkronialueeseen; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kehottaa Georgian hallitusta tehostamaan pyrkimyksiään lisätä ja pitää yllä sosioekonomista kehitystä tulojen lisääntymisen ja aluekehityksen varmistamiseksi; toistaa tukevansa inhimillisen pääoman kehittämistä vahvistamalla yksityisen sektorin roolia ammatillisen koulutuksen järjestelmän hallinnoinnissa ja puuttumalla osaamisen kohtaanto-ongelmaan työllisyysnäkymien parantamiseksi; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja Georgiaa lisäämään kansanterveysalan muutosjoustavuutta koskevaa yhteistyötä, mukaan lukien kansanterveysviranomaisten, tutkimuslaitosten ja hätävalmiusjärjestelmien välillä, sekä vaihtamaan parhaita käytäntöjä ja työskentelemään kansalaisyhteiskunnan kanssa sellaisten epidemiastrategioiden laatimiseksi, joissa keskitytään heikoimmassa asemassa oleviin ryhmiin, muun muassa ikääntyneisiin, asunnottomiin, kausityöntekijöihin ja muuttajiin; |
| --- | --- |

45.

| 46. | suhtautuu myönteisesti hyväksyttyyn Georgian kattavaan kansalliseen kansanterveysstrategiaan vuosiksi 2022–2030 ja siihen liittyvään toimintasuunnitelmaan sekä uuteen mielenterveysstrategiaan vuosiksi 2022–2030 ja siihen liittyvään toimintasuunnitelmaan; |
| --- | --- |

46.

| 47. | panee tyytyväisenä merkille Georgian jatkuvat pyrkimykset vahvistaa lainvalvontaviranomaistensa kansainvälistä yhteistyötä Euroopan unionin lainvalvontayhteistyöviraston (Europol) ja EU:n lainvalvontakoulutusviraston (CEPOL) kanssa, mukaan lukien allekirjoittamalla CEPOLin ja Georgian 22. kesäkuuta 2022 hyväksymä uusi yhteistyöjärjestely, jolla tehostetaan tiedon, asiantuntemuksen, parhaiden käytäntöjen ja koordinoitujen oppimislähestymistapojen jakamista; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pitää myönteisenä työlainsäädännön uudistusten hyväksymistä ja kehottaa Georgian hallitusta parantamaan edelleen Georgian puitteita työntekijöiden oikeuksien suojelemiseksi muun muassa varmistamalla tehokkaan työsuojelutarkastusjärjestelmän, jolla on asianmukaiset toimivaltuudet, valmiudet ja resurssit, parantamalla keskeistä työlainsäädäntöä, jotta se voidaan saattaa täysin Kansainvälisen työjärjestön normien ja EU:n säädösten mukaiseksi, ottamalla käyttöön vähimmäispalkan työmarkkinaosapuolia ja työntekijöiden oikeuksia ajavia järjestöjä kuultuaan, kehittämällä tehokkaita sosiaalisen suojelun järjestelmiä työntekijöitä varten ja laatimalla toimintasuunnitelman epävirallisen sektorin virallistamiseksi; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kehottaa komissiota tukemaan Georgian ja EU:n välisen yhteisen verkkovierailualueen luomista koordinoidulla tuella, jossa pyritään erityisesti alentamaan asteittain kansainvälisiä verkkovierailuhintoja Georgian ja EU:n välillä EU:n säädösten mukaisesti ja siten suojelemaan kuluttajien oikeuksia sekä auttamaan Georgiaa mukautumaan asteittain EU:n säännöstöön ja edistämään Georgian yhdentymistä Euroopan unioniin; |
| --- | --- |

49.

| 50. | kehottaa komissiota tukemaan Georgian ponnisteluja tulla digitaalisten yhteyksien ja digitaalisten palvelujen alueelliseksi keskukseksi ja edistämään sen digitaalista itsenäisyyttä kehittämällä strategisia kansainvälisiä yhteyksiä ja digitaalisia liikennekäytäviä Euroopan ja Aasian eri osien välille Georgian kautta; pitää myönteisinä digitalisaatiota tukevia EU:n avustusohjelmia, kuten EU4Digital-hanketta ja itäisen kumppanuuden Connect -aloitetta, mutta korostaa myös esteettömien digitaalisten yhteyksien tarpeellisuutta erityisesti maaseudulla, ja niiden eteen toteutettavia toimia; pitää myönteisenä investointialoitetta nopeiden laajakaistayhteyksien luomiseksi maaseudun asukkaita varten; pitää myönteisenä kansallisen kyberturvallisuutta koskevan strategian ja toimintasuunnitelman 2021–2024 hyväksymistä; kehottaa Georgian viranomaisia työskentelemään EU:n kanssa maan kyberuhkien sietokyvyn vahvistamiseksi EU:n parhaiden käytäntöjen ja lainsäädännön, erityisesti EU:n verkko- ja tietoturvadirektiivin, mukaisesti (5); |
| --- | --- |

50.

| 51. | kehottaa komissiota ja Georgiaa harkitsemaan Euroopan laajuisen liikenneverkon hankkeiden määrän lisäämistä Georgiassa; korostaa Kiinan strategisiin infrastruktuureihin tekemien investointien kielteisiä turvallisuusvaikutuksia; pitää valitettavana jatkuvia viivästyksiä Anaklian syväsataman kehittämisessä sen jälkeen, kun Georgian hallitus peruutti Anaklia Development Consortiumin kanssa tehdyn hankesopimuksen vuonna 2020; toivoo, että Georgia nopeuttaa sataman rakentamista Georgian strategisten euroatlanttisten tavoitteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pitää myönteisenä Georgian liittymistä EU:n tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelmaan ”Horisontti Eurooppa” vuosiksi 2021–2027, mikä avaa uusia mahdollisuuksia Georgian tiede- ja innovointiyhteisölle, sekä Georgian sitoutumista aloittamaan prosessin Erasmus+ -ohjelmaan liittymiseksi assosioituneena kolmantena maana; |
| --- | --- |

52.

Institutionaaliset määräykset

| 53. | vahvistaa sitoumuksensa tukea Georgian parlamentaarista demokratiaa valmiuksien kehittämisellä; pitää valitettavana, että Euroopan parlamentin Georgian parlamentille esittämää tarjousta Jean Monnet -vuoropuhelun aloittamisesta ei ole hyväksytty; |
| --- | --- |

53.

o

o o

| 54. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä Georgian hallitukselle ja parlamentille. |
| --- | --- |

54.

---

(1)  EUVL L 261, 30.8.2014, s. 4.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0235.

(3)  EUVL L 218, 23.8.2022, s. 40.

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 182/2011, annettu 16. helmikuuta 2011, yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä (EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13).

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/1148, annettu 6. heinäkuuta 2016, toimenpiteistä yhteisen korkeatasoisen verkko- ja tietojärjestelmien turvallisuuden varmistamiseksi koko unionissa (EUVL L 194, 19.7.2016, s. 1).

---

| 17.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 177/73 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 177/73

---

P9_TA(2022)0443

Mahdollisuudet toteuttaa Israelin ja Palestiinan kahden valtion ratkaisu

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. joulukuuta 2022 mahdollisuuksista toteuttaa Israelin ja Palestiinan kahden valtion ratkaisu (2022/2949(RSP))

(2023/C 177/08)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Lähi-idän rauhanprosessista ja erityisesti 18. toukokuuta 2017 antamansa päätöslauselman kahden valtion ratkaisun aikaansaamisesta Lähi-idässä (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Lähi-idän rauhanprosessista ja erityisesti 18. toukokuuta 2017 antamansa päätöslauselman kahden valtion ratkaisun aikaansaamisesta Lähi-idässä (1),

| — | ottaa huomioon 18. tammikuuta 2016 ja 20. kesäkuuta 2016 annetut neuvoston päätelmät Lähi-idän rauhanprosessista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. tammikuuta 2016 ja 20. kesäkuuta 2016 annetut neuvoston päätelmät Lähi-idän rauhanprosessista,

| — | ottaa huomioon 3. lokakuuta 2022 pidetyn EU–Israel-assosiaationeuvoston kokouksen ja sen päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. lokakuuta 2022 pidetyn EU–Israel-assosiaationeuvoston kokouksen ja sen päätelmät,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin vuoden 2021 raportin Israelin siirtokunnista miehitetyllä Länsirannalla ja Itä-Jerusalemissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin vuoden 2021 raportin Israelin siirtokunnista miehitetyllä Länsirannalla ja Itä-Jerusalemissa,

| — | ottaa huomioon EU:n terroristiluettelon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n terroristiluettelon,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston asiaa koskevat päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston asiaa koskevat päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon vuonna 1949 tehdyt Geneven sopimukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1949 tehdyt Geneven sopimukset,

| — | ottaa huomioon vuosina 1993 ja 1995 tehdyt Oslon sopimukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuosina 1993 ja 1995 tehdyt Oslon sopimukset,

| — | ottaa huomioon Arabiliiton rauhanaloitteen vuodelta 2002, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Arabiliiton rauhanaloitteen vuodelta 2002,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 ja 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 ja 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että EU on toistuvasti vakuuttanut tukevansa kahden valtion ratkaisua, joka perustuu kahden suvereenin ja demokraattisen valtion rauhanomaiseen rinnakkaiseloon ja turvallisuustakeisiin ja jossa Jerusalem on kummankin valtion pääkaupunki; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että EU on toistuvasti vakuuttanut tukevansa kahden valtion ratkaisua, joka perustuu kahden suvereenin ja demokraattisen valtion rauhanomaiseen rinnakkaiseloon ja turvallisuustakeisiin ja jossa Jerusalem on kummankin valtion pääkaupunki;

| B. | ottaa huomioon, että YK:n turvallisuusneuvosto on antanut aiheesta lukuisia päätöslauselmia, muun muassa päätöslauselman 2334 (2016); ottaa huomioon, että EU-27 viittasi näihin päätöslauselmiin ja tarpeeseen noudattaa niitä julkilausumassaan EU–Israel-assosiaationeuvoston viimeisimmästä kokouksesta; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että YK:n turvallisuusneuvosto on antanut aiheesta lukuisia päätöslauselmia, muun muassa päätöslauselman 2334 (2016); ottaa huomioon, että EU-27 viittasi näihin päätöslauselmiin ja tarpeeseen noudattaa niitä julkilausumassaan EU–Israel-assosiaationeuvoston viimeisimmästä kokouksesta;

| C. | ottaa huomioon, että Euroopan unionin edustajan toimiston vuonna 2021 laatiman raportin mukaan siirtokuntien asuntojen määrä lisääntyi viime vuonna entisestään miehitetyillä palestiinalaisalueilla (22 030) ja etenkin Itä-Jerusalemissa, jossa uusien asuntojen määrä yli kaksinkertaistui vuoteen 2020 verrattuna (6 288:sta 14 894:een) ja suuntauksena on Israelin siirtokuntien jatkuva laajeneminen; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Euroopan unionin edustajan toimiston vuonna 2021 laatiman raportin mukaan siirtokuntien asuntojen määrä lisääntyi viime vuonna entisestään miehitetyillä palestiinalaisalueilla (22 030) ja etenkin Itä-Jerusalemissa, jossa uusien asuntojen määrä yli kaksinkertaistui vuoteen 2020 verrattuna (6 288:sta 14 894:een) ja suuntauksena on Israelin siirtokuntien jatkuva laajeneminen;

| D. | ottaa huomioon, että provosoivat toimenpiteet ja kielenkäyttö pahentavat väkivaltaa, terrorismia, myös siviileihin kohdistuvia hyökkäyksiä, ja väkivaltaan yllyttämistä ja että ne ovat perustavanlaatuisesti ristiriidassa konfliktin rauhanomaisen ratkaisemisen kanssa; välittää unionin osanoton konfliktin kaikkien uhrien omaisille; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että provosoivat toimenpiteet ja kielenkäyttö pahentavat väkivaltaa, terrorismia, myös siviileihin kohdistuvia hyökkäyksiä, ja väkivaltaan yllyttämistä ja että ne ovat perustavanlaatuisesti ristiriidassa konfliktin rauhanomaisen ratkaisemisen kanssa; välittää unionin osanoton konfliktin kaikkien uhrien omaisille;

| E. | toteaa, että sekä israelilaisilla että palestiinalaisilla on oikeus turvalliseen elämään; toteaa, että tähän kuuluu osapuolten oikeus suojella aluettaan ja puolustaa oikeutettuja turvallisuusetujaan; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että sekä israelilaisilla että palestiinalaisilla on oikeus turvalliseen elämään; toteaa, että tähän kuuluu osapuolten oikeus suojella aluettaan ja puolustaa oikeutettuja turvallisuusetujaan;

| F. | ottaa huomioon, että Venäjän hyökkäyssota Ukrainaa vastaan on pahentanut alueen epävakautta ja geopoliittisia jännitteitä ja että ruokaturva heikkenee siellä jyrkästi; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Venäjän hyökkäyssota Ukrainaa vastaan on pahentanut alueen epävakautta ja geopoliittisia jännitteitä ja että ruokaturva heikkenee siellä jyrkästi;

| G. | ottaa huomioon, että toimittaja Shireen Abu Aqla sai surmansa 11. toukokuuta 2022 Israelin armeijan joukkojen yllätyshyökkäyksessä Jeniniin miehitetyllä Länsirannalla; ottaa huomioon, että lukuisista kehotuksista huolimatta hänen surmaamisestaan ei ole suoritettu riippumatonta tutkintaa eikä tähän rikokseen syyllistyneitä siis ole saatettu vastuuseen; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että toimittaja Shireen Abu Aqla sai surmansa 11. toukokuuta 2022 Israelin armeijan joukkojen yllätyshyökkäyksessä Jeniniin miehitetyllä Länsirannalla; ottaa huomioon, että lukuisista kehotuksista huolimatta hänen surmaamisestaan ei ole suoritettu riippumatonta tutkintaa eikä tähän rikokseen syyllistyneitä siis ole saatettu vastuuseen;

| H. | ottaa huomioon, että unionin tuomioistuin antoi 12. marraskuuta 2019 ratkaisun EU:n toimista Israelin valtion alueelta ja miehitetyiltä palestiinalaisalueilta peräisin olevien tavaroiden kaupan eriyttämiseksi (2); katsoo, että EU:n on pantava tämä ratkaisu täytäntöön; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että unionin tuomioistuin antoi 12. marraskuuta 2019 ratkaisun EU:n toimista Israelin valtion alueelta ja miehitetyiltä palestiinalaisalueilta peräisin olevien tavaroiden kaupan eriyttämiseksi (2); katsoo, että EU:n on pantava tämä ratkaisu täytäntöön;

| I. | ottaa huomioon, että Israel on demokraattinen valtio, jossa järjestettiin parlamenttivaalit viimeksi 1. marraskuuta 2022; ottaa huomioon, että Palestiinassa järjestettiin parlamenttivaalit viimeksi vuonna 2006 ja ne voitti Gazassa EU:n terroristiluetteloon merkitty Hamas; ottaa huomioon, että Palestiinan viimeisimmät presidentinvaalit järjestettiin tammikuussa 2005; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Israel on demokraattinen valtio, jossa järjestettiin parlamenttivaalit viimeksi 1. marraskuuta 2022; ottaa huomioon, että Palestiinassa järjestettiin parlamenttivaalit viimeksi vuonna 2006 ja ne voitti Gazassa EU:n terroristiluetteloon merkitty Hamas; ottaa huomioon, että Palestiinan viimeisimmät presidentinvaalit järjestettiin tammikuussa 2005;

| J. | ottaa huomioon, että Gazan alue on ollut saarrettuna 15 vuoden ajan ja että sen kaksi miljoonaa asukasta elävät eristyksissä 40 x 11 kilometrin kokoisella maa-alueella; ottaa huomioon, että YK:n humanitaaristen asioiden koordinointitoimiston (OCHA) mukaan 53 prosenttia Gazan asukkaista elää köyhyysrajan alapuolella; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Gazan alue on ollut saarrettuna 15 vuoden ajan ja että sen kaksi miljoonaa asukasta elävät eristyksissä 40 x 11 kilometrin kokoisella maa-alueella; ottaa huomioon, että YK:n humanitaaristen asioiden koordinointitoimiston (OCHA) mukaan 53 prosenttia Gazan asukkaista elää köyhyysrajan alapuolella;

| K. | ottaa huomioon, että kansainvälinen yhteisö on jatkuvasti vaatinut Hadar Goldinin ja Oron Shaulin maallisten jäännösten palauttamista Israeliin, sillä niitä pidetään Gazassa kansainvälisen humanitaarisen oikeuden vastaisesti; toteaa, että kansainvälinen yhteisö on ilmaissut yksimielisesti myötätuntonsa Goldinin ja Shaulin perheille; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että kansainvälinen yhteisö on jatkuvasti vaatinut Hadar Goldinin ja Oron Shaulin maallisten jäännösten palauttamista Israeliin, sillä niitä pidetään Gazassa kansainvälisen humanitaarisen oikeuden vastaisesti; toteaa, että kansainvälinen yhteisö on ilmaissut yksimielisesti myötätuntonsa Goldinin ja Shaulin perheille;

| L. | ottaa huomioon, että Israelin viranomaiset ovat purkaneet kansainvälisten avunantajien rahoittamia keskeisiä infrastruktuureja, joita tarvitaan peruspalvelujen tarjoamiseen; ottaa huomioon, että tällä hetkellä useita EU:n tai sen jäsenvaltioiden rahoittamia rakennuksia koskee töiden keskeyttämismääräys tai purkamismääräys; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että Israelin viranomaiset ovat purkaneet kansainvälisten avunantajien rahoittamia keskeisiä infrastruktuureja, joita tarvitaan peruspalvelujen tarjoamiseen; ottaa huomioon, että tällä hetkellä useita EU:n tai sen jäsenvaltioiden rahoittamia rakennuksia koskee töiden keskeyttämismääräys tai purkamismääräys;

| M. | ottaa huomioon, että Israelin puolustusministeriö antoi lokakuussa 2021 asetuksen, jolla kuusi palestiinalaista kansalaisjärjestöä nimettiin ”laittomiksi yhdistyksiksi” (terroristijärjestöiksi); ottaa huomioon, että elokuussa 2022 Israelin joukot tekivät näiden järjestöjen toimistoihin ratsioita ja takavarikoivat asiakirjoja ja tuhosivat laitteita; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että Israelin puolustusministeriö antoi lokakuussa 2021 asetuksen, jolla kuusi palestiinalaista kansalaisjärjestöä nimettiin ”laittomiksi yhdistyksiksi” (terroristijärjestöiksi); ottaa huomioon, että elokuussa 2022 Israelin joukot tekivät näiden järjestöjen toimistoihin ratsioita ja takavarikoivat asiakirjoja ja tuhosivat laitteita;

| N. | ottaa huomioon, että tämän alueen eli Israelin, Länsirannan ja Gazan kansalaisyhteiskunta näyttelee keskeistä osaa yhteiskuntien sillanrakentajana ja rauhan, suvaitsevaisuuden ja väkivallattomuuden ilmapiirin edistäjänä; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että tämän alueen eli Israelin, Länsirannan ja Gazan kansalaisyhteiskunta näyttelee keskeistä osaa yhteiskuntien sillanrakentajana ja rauhan, suvaitsevaisuuden ja väkivallattomuuden ilmapiirin edistäjänä;

Perusperiaatteet

| 1. | toteaa jälleen tukevansa horjumatta kahden valtion ratkaisua, joka perustuu vuoden 1967 rajoihin ja kahden suvereenin ja demokraattisen valtion rauhanomaiseen rinnakkaiseloon ja turvallisuustakeisiin, jossa Jerusalem on kummankin valtion pääkaupunki ja joka on kaikin puolin kansainvälisen oikeuden mukainen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vetoaa sen puolesta, että Israelin ja Palestiinan pitkittyneestä konfliktista ja palestiinalaisalueiden miehityksestä tehtäisiin loppu aloittamalla kansainvälisen yhteisön tuella uudelleen osapuolten väliset aidot rauhanneuvottelut, joiden lähtökohdaksi otettaisiin kahden valtion ratkaisun vahvistetut parametrit ja jotka johtaisivat neuvoteltuun sopimukseen pysyvästä asemasta ja vastavuoroiseen tunnustamiseen; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa painokkaasti molempia osapuolia vahvistamaan sitoutumisensa kahden valtion ratkaisuun; pyytää Israelin seuraavaa hallitusta sitoutumaan selkeästi kahden valtion ratkaisuun; kehottaa Israelin ja Palestiinan johtajia pidättymään provosoivista toimista ja retoriikasta ja yksipuolisista päätöksistä; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pitää valitettavana, että Lähi-idän rauhanprosessissa ei ole viime vuosikymmeninä saavutettu konkreettisia tuloksia, mikä on johtanut väkivaltaisuuksien ja terroritekojen jatkumiseen, miehitettyjen palestiinalaisalueiden elinolosuhteiden jatkuvaan huononemiseen, palestiinalaisten kasvavaan turhautumiseen, jännitteiden ja turvattomuuden lisääntymiseen Israelissa sekä konfliktin välineellistämiseen terroristi- ja ääriryhmien toimesta; |
| --- | --- |

4.

Esteet kahden valtion ratkaisun tiellä

| 5. | muistuttaa, että siirtokunnat ovat kansainvälisen oikeuden mukaan laittomia, vaatii lopettamaan välittömästi niiden rakentamisen ja korostaa, että viimeaikaiset päätökset uusien siirtokuntien perustamisesta heikentävät entisestään mahdollisuuksia löytää toteutuskelpoinen kahden valtion ratkaisu erityisesti E1-alueella ja Länsirannalla; tuomitsee siirtokuntien asukkaiden harjoittaman väkivallan ja vaatii, että heidät saatetaan vastuuseen teoistaan; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pyytää Israelia noudattamaan sille miehitysvaltana kuuluvia kansainvälisen oikeuden mukaisia vastuita ja velvollisuuksia ja kunnioittamaan palestiinalaisten ihmisoikeuksia; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tuomitsee jyrkästi Israeliin kohdistetun jatkuvan terrorismin ja muistuttaa, että Israelilla on oikeus olla olemassa ja puolustautua; tunnustaa Israelin turvallisuushuolet oikeutetuiksi ja on täysin tietoinen sen kohtaamista haasteista; muistuttaa Israelin täydestä oikeudesta torjua väkivaltaisuuksia ja sen oikeudesta suojella siviiliväestöään; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tuomitsee ja kehottaa lopettamaan välittömästi kaikki israelilaisten ja palestiinalaisten väliset väkivallanteot, mukaan lukien Israelin puolustusvoimien suhteeton voimankäyttö sotilasoperaatioissa, viattomia siviilejä vastaan tehdyt ja siviili-infrastruktuuriin kohdistetut terrori-iskut, siirtokuntalaisten kiihtyvä väkivalta ja umpimähkäiset hyökkäykset, myös raketti-iskut, joita tekevät EU:n terroristijärjestöjen luetteloon sisällyttämät aseistautuneet palestiinalaisryhmittymät, kuten Hamas, Palestiinan islamilainen jihad ja Palestiinan vapautuksen kansanrintama; |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa, että EU:n on ehdottomasti tehtävä yhteistyötä Israelin, palestiinalaishallinnon, Yhdysvaltojen ja alueen arabikumppaneiden kanssa, jotta voidaan estää Gazan alueella ja Länsirannalla toimivien terroristiryhmien aseistaminen sekä niiden harjoittama aseiden salakuljetus, rakettien valmistaminen ja tunnelien rakentaminen; painottaa jälleen kerran, että on ensisijaisen tärkeää riisua aseista kaikki Gazan alueella toimivat terroristiryhmät ulkoasiainneuvoston aiempien päätelmien mukaisesti; tuomitsee Gazassa tosiasiallisesti valtaa pitävien toiminnan ja toteaa tässä yhteydessä jälleen, että palestiinalaishallinnon on otettava Gazan alue hallintaansa; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa saattamaan näihin väkivallantekoihin syyllistyneet vastuuseen kansainvälisen oikeuden mukaisesti; muistuttaa, että rauhan ja turvallisuuden ehdottomana edellytyksenä on, että kaikki valtiolliset ja muut kuin valtiolliset toimijat noudattavat kansainvälistä humanitaarista oikeutta ja ihmisoikeuksia koskevaa kansainvälistä oikeutta, mihin sisältyy myös se, että ne kantavat vastuun toimistaan; |
| --- | --- |

10.

| 11. | toteaa jälleen olevansa sitoutunut YK:n turvallisuusneuvoston asiaa koskeviin päätöslauselmiin, mukaan lukien viimeisin päätöslauselma 2334 (2016), ja korostaa tarvetta noudattaa niitä, kuten EU-27 vahvisti viimeisimmästä EU–Israel-assosiaationeuvoston kokouksesta antamassaan julkilausumassa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa, että demokratiaa olisi tuettava Palestiinassa edelleen, ja kehottaa kansainvälistä yhteisöä tehostamaan toimiaan Palestiinan instituutioiden vahvistamiseksi, jotta voidaan saavuttaa palestiinalaisten sisäinen yhtenäisyys, joka on tärkeä osatekijä kahden valtion ratkaisun toteutumisessa; kehottaa palestiinalaisryhmiä aloittamaan uudelleen ponnistelut sovinnon aikaansaamiseksi viipymättä ja erityisesti järjestämään jo kauan kaivatut presidentin- ja parlamenttivaalit; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa järjestämään Palestiinassa avoimet, uskottavat ja osallistavat vaalit; ilmaisee vakavan huolensa siitä, että EU:n luettelossa terroristijärjestöistä olevia henkilöitä on ehdolla tai pyrkii asettumaan ehdolle poliittisiin tehtäviin Palestiinassa; kehottaa Israelia sallimaan vaalien järjestämisen Itä-Jerusalemissa; tähdentää jälleen, että jos EU ja Euroopan parlamentti kutsutaan tarkkailemaan vaaleja, niiden on voitava tehdä se; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tuomitsee palestiinalaishallinnon ja Gazassa tosiasiallisesti valtaa pitävien tahojen järjestelmälliset pyrkimykset vaientaa toisinajattelijat muun muassa pidättämällä mielivaltaisesti arvostelijoita ja vastustajia, joita usein kidutetaan tai kohdellaan muulla tavoin kaltoin, ja rajoittamalla sanan-, yhdistymis- ja kokoontumisvapautta; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa Israelia lopettamaan yleisen käytäntönsä pitää palestiinalaisia, myös alaikäisiä, säilöönotettuina ilman oikeudenkäyntiä ja kehottaa kunnioittamaan oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin; tuomitsee sen, että palestiinalaiset sotilaalliset ryhmät käyttävät alaikäisiä itsemurhapommittajina; |
| --- | --- |

15.

| 16. | korostaa, että palestiinalaisilla on oikeus käyttää omia luonnonvarojaan, kuten oman alueensa vesivaroja, energiavaroja ja maatalousmaata; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa Israelin valtiota sallimaan humanitaarisen avun toimittamisen haavoittuvimmassa asemassa oleville sekä Länsirannalla että Gazassa; toistaa vaatimuksensa, että Gazan saarto lopetetaan välittömästi ja alueen humanitaarista kriisiä helpotetaan mutta että samalla pannaan toimeen tarvittavat turvallisuustakeet Israeliin kohdistuvan väkivallan estämiseksi; toteaa jälleen, että EU:n rahoitus on suunnattava määrättyihin hankkeisiin Gazassa rahoitustukea koskevan kolmenvälisen mekanismin mukaisesti, jotta se hyödyttäisi siviilejä; vaatii Euroopan parlamentin jäsenille esteetöntä pääsyä Gazan alueelle; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ilmaisee osanottonsa israelilaisten sotilaiden Hadar Goldinin ja Oron Shaulin omaisille; pitää valitettavana, että Hamas kieltäytyy palauttamasta heidän maallisia jäännöksiään Israeliin hautajaisia varten; kehottaa tekemään kaiken mahdollisen, jotta heidän maalliset jäännöksensä palautettaisiin viipymättä; kehottaa lisäksi vapauttamaan välittömästi Israelin kansalaiset Avraham Mengistun ja Hisham Al-Sayedin, jotka eivät ole syyllistyneet mihinkään sellaisiin rikoksiin tai rikkomuksiin, jotka oikeuttaisivat Hamasin pitämään heitä vankeinaan Gazan alueella; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa lopettamaan välittömästi palestiinalaisten kotien purkamisen; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita vaatimaan korvausta kaikista miehitetyillä palestiinalaisalueilla puretuista EU:n rahoittamista infrastruktuureista; |
| --- | --- |

19.

| 20. | on huolissaan kansalaisyhteiskunnan toimintamahdollisuuksien kaventumisesta Israelissa ja miehitetyillä palestiinalaisalueilla ja kehottaa EU:ta nostamaan tämän kysymyksen asialistan kärkeen poliittisessa vuoropuhelussaan Israelin hallituksen ja palestiinalaishallinnon kanssa; |
| --- | --- |

20.

Euroopan unionin rooli

| 21. | kehottaa komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa ja EU:n erityisedustajaa Lähi-idän rauhanprosessissa perustamaan eurooppalaisen rauhanaloitteen, jotta poliittiseen tähtäimeen otettaisiin taas oikeudenmukainen, kattava ja kestävä rauha Israelin ja Palestiinan välillä; kehottaa siksi jatkamaan Lähi-idän rauhanprosessia varten nimitetyn EU:n erityisedustajan toimeksiantoa, kunnes tämä pitkäkestoinen konflikti on tosiasiallisesti ratkaistu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa toteuttamaan mainitun rauhanaloitteen järjestämällä kansainvälisen konferenssin ensimmäisenä askeleena monenvälisessä kehyksessä tämän tavoitteen saavuttamiseksi; pitää myönteisenä München-ryhmän kaltaisia aloitteita ja kannustaa Euroopan ulkosuhdehallintoa ja jäsenvaltioita tekemään eurooppalaisen aloitteen kahden valtion ratkaisun palauttamiseksi keskeiseksi päämääräksi; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa EU:ta tarkastelemaan yhdessä asianomaisten arabimaiden kanssa, miten niiden Israelin kanssa tekemät normalisointisopimukset voisivat edistää kahden valtion ratkaisua ja alueen taloudellista kehitystä; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita tukemaan kaikkia aloitteita, joilla säilytetään vastuuvelvollisuus kansainvälisen humanitaarisen oikeuden ja ihmisoikeussopimusten loukkauksista; painottaa Kansainvälisen rikostuomioistuimen asiaan liittyvää työtä; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pitää myönteisenä ulkoasiainneuvoston päätöstä käynnistää uudelleen EU–Israel-assosiaationeuvoston toiminta; katsoo, että sen olisi vahvistettava EU:n ja Israelin kumppanuutta, keskusteltava Israelin ja Palestiinan konfliktiin liittyvistä kysymyksistä ja pyrittävä elvyttämään Lähi-idän rauhanprosessi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pitää EU:n kansalaisyhteiskunnalle myöntämää rahoitusta rakentavana sitoutumisena siltojen rakentamiseen israelilaisten ja palestiinalaisten välille; kehottaa lisäämään EU:n ohjelmissa ihmisten välisiä yhteyksiä eri etnisten ja uskonnollisten vähemmistöjen, ihmisoikeuksien puolustajien, toimittajien ja naisjärjestöjen välillä; |
| --- | --- |

26.

| 27. | korostaa, että EU:n ja sen jäsenvaltioiden on tuettava yhteisiä aloitteita sosiaali- ja talousaloilla, myös vesi- ja energia-alalla, jotta voidaan edistää näiden kahden alueen vaurautta ja sosiaalista kanssakäymistä; toistaa tukevansa Global Gateway -strategiaa, jolla pyritään synergiassa eteläisten naapurimaiden talous- ja investointisuunnitelman kanssa kehittämään alueen kauppayhteyksiä; |
| --- | --- |

27.

| 28. | tunnustaa YK:n palestiinalaispakolaisten avustusjärjestön (UNRWA), merkityksen elintärkeiden palvelujen tarjoamisessa palestiinalaispakolaisille; toteaa jälleen, että koulutus on tärkeää parannettaessa mahdollisuuksia kahden valtion ratkaisun toteuttamiseen; muistuttaa, että viha, väkivaltaan yllyttäminen ja antisemitismi ovat vastoin EU:n arvoja ja keskeinen este konfliktin ratkaisemiselle; palauttaa mieliin kantansa, jonka mukaan kaikkien unionin varoista tuettujen koulukirjojen ja kouluaineistojen on oltava Unescon rauhan, suvaitsevaisuuden, rinnakkaiselon ja väkivallattomuuden normien mukaisia; korostaa, että EU:n rahoitus on keskeytettävä, jos väärinkäytöstä esitetään selkeää ja perusteltua näyttöä; |
| --- | --- |

28.

| 29. | muistuttaa, että kaikkien EU:n rahoittamien opetusohjelmien on oltava Unescon rauhaa, suvaitsevaisuutta, rinnakkaiseloa ja väkivallattomuutta koskevien normien mukaisia, ja tuomitsee voimakkaasti vihapuheen, väkivallan ja antisemitismin, joita esiintyy edelleen palestiinalaishallinnon opetussuunnitelmissa; |
| --- | --- |

29.

o

o o

| 30. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, EU:n erityisedustajalle Lähi-idän rauhanprosessissa, Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille, Arabiliiton pääsihteerille, knessetille ja Israelin hallitukselle, palestiinalaishallinnon presidentille ja Palestiinan lakiasäätävälle neuvostolle. |
| --- | --- |

30.

---

(1)  EUVL C 307, 30.8.2018, s. 113.

(2)  Unionin tuomioistuimen tuomio 12.11.2019, Organisation juive européenne ja Vignoble Psagot Ltd v. Ministre de l’Économie et des Finances, C-363/18, ECLI:EU:C:2019:954.

---

| 17.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 177/78 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 177/78

---

P9_TA(2022)0444

Euroopan uuden kulttuuriohjelman ja kansainvälisiä kulttuurisuhteita koskevan EU:n strategian täytäntöönpano

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. joulukuuta 2022 Euroopan uuden kulttuuriohjelman ja kansainvälisiä kulttuurisuhteita koskevan EU:n strategian täytäntöönpanosta (2022/2047(INI))

(2023/C 177/09)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman sekä YK:n kestävän kehityksen tavoitteet ja erityisesti tavoitteen nro 17, joka koskee kestävän kehityksen globaalin kumppanuuden vahvempaa tukemista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman sekä YK:n kestävän kehityksen tavoitteet ja erityisesti tavoitteen nro 17, joka koskee kestävän kehityksen globaalin kumppanuuden vahvempaa tukemista,

| — | ottaa huomioon Méxicossa 28.–30. syyskuuta 2022 pidetyn kulttuuripolitiikkaa ja kestävää kehitystä käsitelleen Unescon MONDIACULT 2022 -maailmankonferenssin loppujulistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Méxicossa 28.–30. syyskuuta 2022 pidetyn kulttuuripolitiikkaa ja kestävää kehitystä käsitelleen Unescon MONDIACULT 2022 -maailmankonferenssin loppujulistuksen,

| — | ottaa huomioon Pariisissa 3. toukokuuta 2019 pidetyn Euroopan unionin jäsenvaltioiden kulttuuri- ja eurooppaministerien epävirallisen kokouksen jälkeen hyväksytyn julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Pariisissa 3. toukokuuta 2019 pidetyn Euroopan unionin jäsenvaltioiden kulttuuri- ja eurooppaministerien epävirallisen kokouksen jälkeen hyväksytyn julistuksen,

| — | ottaa huomioon 8. joulukuuta 2010 annetun Euroopan neuvoston päätöslauselman kulttuurireittejä koskevan laajennetun osittaisen sopimuksen tekemisestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. joulukuuta 2010 annetun Euroopan neuvoston päätöslauselman kulttuurireittejä koskevan laajennetun osittaisen sopimuksen tekemisestä,

| — | ottaa huomioon 4. toukokuuta 2017 julkaistun jäsenvaltioiden asiantuntijoista koostuvan avoimen koordinointimenetelmän (OMC) työryhmän raportin ”How culture and the arts can promote intercultural dialogue in the context of the migratory and refugee crisis”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. toukokuuta 2017 julkaistun jäsenvaltioiden asiantuntijoista koostuvan avoimen koordinointimenetelmän (OMC) työryhmän raportin ”How culture and the arts can promote intercultural dialogue in the context of the migratory and refugee crisis”,

| — | ottaa huomioon 17. joulukuuta 2019 julkaistun jäsenvaltioiden asiantuntijoiden OMC-työryhmän raportin ”Sustainable cultural tourism”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. joulukuuta 2019 julkaistun jäsenvaltioiden asiantuntijoiden OMC-työryhmän raportin ”Sustainable cultural tourism”,

| — | ottaa huomioon 4. kesäkuuta 2021 julkaistun jäsenvaltioiden asiantuntijoiden OMC-työryhmän raportin ”Towards gender equality in the cultural and creative sectors”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. kesäkuuta 2021 julkaistun jäsenvaltioiden asiantuntijoiden OMC-työryhmän raportin ”Towards gender equality in the cultural and creative sectors”,

| — | ottaa huomioon 5. syyskuuta 2022 julkaistun jäsenvaltioiden asiantuntijoiden OMC-työryhmän raportin ”Strengthening cultural heritage resilience for climate change”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. syyskuuta 2022 julkaistun jäsenvaltioiden asiantuntijoiden OMC-työryhmän raportin ”Strengthening cultural heritage resilience for climate change”,

| — | ottaa huomioon 22. syyskuuta 2022 julkaistun jäsenvaltioiden asiantuntijoiden OMC-työryhmän raportin ”Stormy Times. Nature and Humans: Cultural Courage for Change”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. syyskuuta 2022 julkaistun jäsenvaltioiden asiantuntijoiden OMC-työryhmän raportin ”Stormy Times. Nature and Humans: Cultural Courage for Change”,

| — | ottaa huomioon yleissopimuksen vammaisten henkilöiden oikeuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleissopimuksen vammaisten henkilöiden oikeuksista,

| — | ottaa huomioon G20-maiden kulttuuriministerien 30. heinäkuuta 2021 antaman Rooman julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon G20-maiden kulttuuriministerien 30. heinäkuuta 2021 antaman Rooman julistuksen,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussäännön 8 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussäännön 8 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon kulttuuriomaisuuteen kohdistuvia rikoksia koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen (Nikosian yleissopimus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kulttuuriomaisuuteen kohdistuvia rikoksia koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen (Nikosian yleissopimus),

| — | ottaa huomioon 22. toukokuuta 2018 annetun komission tiedonannon ”Euroopan uusi kulttuuriohjelma” (COM(2018)0267), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. toukokuuta 2018 annetun komission tiedonannon ”Euroopan uusi kulttuuriohjelma” (COM(2018)0267),

| — | ottaa huomioon 8. kesäkuuta 2016 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Tavoitteena kansainvälisiä kulttuurisuhteita koskeva EU:n strategia” (JOIN(2016)0029), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. kesäkuuta 2016 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Tavoitteena kansainvälisiä kulttuurisuhteita koskeva EU:n strategia” (JOIN(2016)0029),

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 28. kesäkuuta 2016 esittelemän asiakirjan ”Jaettu näkemys, yhteinen toiminta: vahvempi Eurooppa – Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittinen globaalistrategia”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 28. kesäkuuta 2016 esittelemän asiakirjan ”Jaettu näkemys, yhteinen toiminta: vahvempi Eurooppa – Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittinen globaalistrategia”,

| — | ottaa huomioon tammikuussa 2021 julkaistut Euroopan ulkosuhdehallinnon ja EU:n kansallisten kulttuuri-instituuttien yhteiset suuntaviivat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tammikuussa 2021 julkaistut Euroopan ulkosuhdehallinnon ja EU:n kansallisten kulttuuri-instituuttien yhteiset suuntaviivat,

| — | ottaa huomioon 28. lokakuuta 2018 annetun komission kertomuksen kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden 2018 täytäntöönpanemisesta, tuloksista ja yleisarviosta (COM(2019)0548), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. lokakuuta 2018 annetun komission kertomuksen kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden 2018 täytäntöönpanemisesta, tuloksista ja yleisarviosta (COM(2019)0548),

| — | ottaa huomioon 15. syyskuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Uusi eurooppalainen Bauhaus – Kaunista, kestävää, yhdessä” (COM(2021)0573), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. syyskuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Uusi eurooppalainen Bauhaus – Kaunista, kestävää, yhdessä” (COM(2021)0573),

| — | ottaa huomioon 29. kesäkuuta 2022 annetun komission kertomuksen kulttuurialan työsuunnitelmasta kaudelle 2019–2022 (COM(2022)0317), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. kesäkuuta 2022 annetun komission kertomuksen kulttuurialan työsuunnitelmasta kaudelle 2019–2022 (COM(2022)0317),

| — | ottaa huomioon 15. marraskuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät kulttuurialan työsuunnitelmasta kaudelle 2019–2022, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. marraskuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät kulttuurialan työsuunnitelmasta kaudelle 2019–2022,

| — | ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2019 annetut neuvoston päätelmät EU:n strategisesta lähestymistavasta kansainvälisiin kulttuurisuhteisiin ja toimintakehyksestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2019 annetut neuvoston päätelmät EU:n strategisesta lähestymistavasta kansainvälisiin kulttuurisuhteisiin ja toimintakehyksestä,

| — | ottaa huomioon 22. tammikuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät ulkoisiin konflikteihin ja kriiseihin sovellettavasta yhdennetystä lähestymistavasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. tammikuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät ulkoisiin konflikteihin ja kriiseihin sovellettavasta yhdennetystä lähestymistavasta,

| — | ottaa huomioon 21. kesäkuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät kulttuuriperintöä konflikteissa ja kriiseissä koskevasta EU:n toimintamallista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. kesäkuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät kulttuuriperintöä konflikteissa ja kriiseissä koskevasta EU:n toimintamallista,

| — | ottaa huomioon 18. toukokuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät kulttuuri- ja luovien alojen elpymisestä, palautumiskyvystä ja kestävyydestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. toukokuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät kulttuuri- ja luovien alojen elpymisestä, palautumiskyvystä ja kestävyydestä,

| — | ottaa huomioon 8. kesäkuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät kulttuuriperinnön korostamisesta kaikissa EU:n politiikoissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. kesäkuuta 2018 annetut neuvoston päätelmät kulttuuriperinnön korostamisesta kaikissa EU:n politiikoissa,

| — | ottaa huomioon 27 jäsenvaltion ja Eurooppa-neuvoston, Euroopan parlamentin ja Euroopan komission johtajien hyväksymän 25. maaliskuuta 2017 annetun Rooman julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27 jäsenvaltion ja Eurooppa-neuvoston, Euroopan parlamentin ja Euroopan komission johtajien hyväksymän 25. maaliskuuta 2017 annetun Rooman julistuksen,

| — | ottaa huomioon 11. joulukuuta 2018 antamansa päätöslauselman Euroopan uudesta kulttuuriohjelmasta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. joulukuuta 2018 antamansa päätöslauselman Euroopan uudesta kulttuuriohjelmasta (1),

| — | ottaa huomioon 5. heinäkuuta 2017 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Tavoitteena kansainvälisiä kulttuurisuhteita koskeva EU:n strategia” (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. heinäkuuta 2017 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Tavoitteena kansainvälisiä kulttuurisuhteita koskeva EU:n strategia” (2),

| — | ottaa huomioon 20. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden johdosta toteutettavista politiikkatoimista (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden johdosta toteutettavista politiikkatoimista (3),

| — | ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2007 antamansa päätöslauselman taiteilijoiden sosiaalisesta asemasta (4) ja 20. lokakuuta 2021 antamansa päätöslauselman taiteilijoiden tilanteesta ja kulttuurialan elpymisestä EU:ssa (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2007 antamansa päätöslauselman taiteilijoiden sosiaalisesta asemasta (4) ja 20. lokakuuta 2021 antamansa päätöslauselman taiteilijoiden tilanteesta ja kulttuurialan elpymisestä EU:ssa (5),

| — | ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2022 antamansa päätöslauselman kulttuurin, koulutuksen, tiedotusvälineiden ja urheilun roolista rasismin torjunnassa (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. maaliskuuta 2022 antamansa päätöslauselman kulttuurin, koulutuksen, tiedotusvälineiden ja urheilun roolista rasismin torjunnassa (6),

| — | ottaa huomioon 17. syyskuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan kulttuurisesta elpymisestä (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. syyskuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan kulttuurisesta elpymisestä (7),

| — | ottaa huomioon 14. syyskuuta 2022 antamansa päätöslauselman uudesta eurooppalaisesta Bauhausista (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. syyskuuta 2022 antamansa päätöslauselman uudesta eurooppalaisesta Bauhausista (8),

| — | ottaa huomioon 15. syyskuuta 2020 antamansa päätöslauselman tehokkaista toimenpiteistä Erasmus+-ohjelman ja Luova Eurooppa -ohjelman sekä Euroopan solidaarisuusjoukkojen muuttamiseksi ympäristöystävällisemmiksi (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. syyskuuta 2020 antamansa päätöslauselman tehokkaista toimenpiteistä Erasmus+-ohjelman ja Luova Eurooppa -ohjelman sekä Euroopan solidaarisuusjoukkojen muuttamiseksi ympäristöystävällisemmiksi (9),

| — | ottaa huomioon Luova Eurooppa -ohjelman (2021–2027) perustamisesta 20. toukokuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/818 (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Luova Eurooppa -ohjelman (2021–2027) perustamisesta 20. toukokuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/818 (10),

| — | ottaa huomioon unionin koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelman Erasmus+ perustamisesta 20. toukokuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/817 (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelman Erasmus+ perustamisesta 20. toukokuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/817 (11),

| — | ottaa huomioon Euroopan solidaarisuusjoukkoja koskevan ohjelman perustamisesta 20. toukokuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/888 (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan solidaarisuusjoukkoja koskevan ohjelman perustamisesta 20. toukokuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/888 (12),

| — | ottaa huomioon Euroopan nuorison teemavuodesta (2022) 22. joulukuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2021/2316 (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan nuorison teemavuodesta (2022) 22. joulukuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2021/2316 (13),

| — | ottaa huomioon Euroopan kulttuuripääkaupunkeja koskevasta unionin toiminnasta vuosiksi 2020–2033 annetun päätöksen N:o 445/2014/EU muuttamisesta 23. joulukuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2020/2229 (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan kulttuuripääkaupunkeja koskevasta unionin toiminnasta vuosiksi 2020–2033 annetun päätöksen N:o 445/2014/EU muuttamisesta 23. joulukuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2020/2229 (14),

| — | ottaa huomioon kulttuuriperinnön eurooppalaisesta teemavuodesta (2018) 17. toukokuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2017/864 (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kulttuuriperinnön eurooppalaisesta teemavuodesta (2018) 17. toukokuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2017/864 (15),

| — | ottaa huomioon kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä vuonna 2005 tehdyn Unescon yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä vuonna 2005 tehdyn Unescon yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ja erityisesti sen 27 artiklan oikeudesta osallistua sivistyselämään, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ja erityisesti sen 27 artiklan oikeudesta osallistua sivistyselämään,

| — | ottaa huomioon vuonna 2022 julkaistun Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön raportin ”The Culture Fix: Creative people, places and industries”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2022 julkaistun Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön raportin ”The Culture Fix: Creative people, places and industries”,

| — | ottaa huomioon kulttuuria EU:n ulkosuhteissa koskevan valmistelutoimen sekä sen yhteydessä esitetyt suositukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kulttuuria EU:n ulkosuhteissa koskevan valmistelutoimen sekä sen yhteydessä esitetyt suositukset,

| — | ottaa huomioon kulttuuriesineiden laittoman kaupan torjuntaa koskevan EU:n toimintasuunnitelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kulttuuriesineiden laittoman kaupan torjuntaa koskevan EU:n toimintasuunnitelman,

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston 23. lokakuuta 1987 antaman Santiago de Compostelan julistuksen Pyhän Jaakobin pyhiinvaellusreitin julistamisesta ensimmäiseksi eurooppalaiseksi kulttuurireitiksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston 23. lokakuuta 1987 antaman Santiago de Compostelan julistuksen Pyhän Jaakobin pyhiinvaellusreitin julistamisesta ensimmäiseksi eurooppalaiseksi kulttuurireitiksi,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 3 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 3 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 6 ja 167 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 6 ja 167 artiklan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan sekä valiokunta-aloitteisten mietintöjen laatimista koskevasta lupamenettelystä 12. joulukuuta 2002 tehdyn puheenjohtajakokouksen päätöksen 1 artiklan 1 kohdan e alakohdan ja liitteen 3, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan sekä valiokunta-aloitteisten mietintöjen laatimista koskevasta lupamenettelystä 12. joulukuuta 2002 tehdyn puheenjohtajakokouksen päätöksen 1 artiklan 1 kohdan e alakohdan ja liitteen 3,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan ja kehitysvaliokunnan lausunnot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan ja kehitysvaliokunnan lausunnot,

| — | ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan mietinnön (A9-0279/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan mietinnön (A9-0279/2022),

| A. | toteaa, että vuonna 2018 annettu komission tiedonanto Euroopan uudesta kulttuuriohjelmasta (COM(2018)0267) ja vuonna 2016 annettu yhteinen tiedonanto aiheesta ”Tavoitteena kansainvälisiä kulttuurisuhteita koskeva EU:n strategia” (JOIN(2016)0029) ovat olleet ratkaisevassa roolissa EU:n ja jäsenvaltioiden kulttuuripolitiikkojen sekä kansallisia että kansainvälisiä ulottuvuuksia muotoiltaessa; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että vuonna 2018 annettu komission tiedonanto Euroopan uudesta kulttuuriohjelmasta (COM(2018)0267) ja vuonna 2016 annettu yhteinen tiedonanto aiheesta ”Tavoitteena kansainvälisiä kulttuurisuhteita koskeva EU:n strategia” (JOIN(2016)0029) ovat olleet ratkaisevassa roolissa EU:n ja jäsenvaltioiden kulttuuripolitiikkojen sekä kansallisia että kansainvälisiä ulottuvuuksia muotoiltaessa;

| B. | toteaa, että neuvoston kulttuurialan työsuunnitelma kaudelle 2023–2026 toimii tärkeimpänä etenemissuunnitelmana EU:n kulttuuripolitiikkojen koordinoinnissa tulevina vuosina ja tarjoaa tilaisuuden käynnistää ajattelutavan muutos, jonka avulla kulttuuri- ja luovat alat voivat mukautua uuteen normaaliin pandemian jälkeen ja kehittää selviytymis- ja palautumiskykyä mahdollisten tulevien haasteiden varalta; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että neuvoston kulttuurialan työsuunnitelma kaudelle 2023–2026 toimii tärkeimpänä etenemissuunnitelmana EU:n kulttuuripolitiikkojen koordinoinnissa tulevina vuosina ja tarjoaa tilaisuuden käynnistää ajattelutavan muutos, jonka avulla kulttuuri- ja luovat alat voivat mukautua uuteen normaaliin pandemian jälkeen ja kehittää selviytymis- ja palautumiskykyä mahdollisten tulevien haasteiden varalta;

| C. | ottaa huomioon, että kulttuuri on julkinen hyödyke ja että kulttuuri- ja luovia aloja olisi tuettava kunnianhimoisilla politiikkakehyksillä, riittävällä julkisella ja yksityisellä rahoituksella sekä suotuisalla toimintaympäristöllä kulttuuri- ja luovien alojen työntekijöille ja kulttuurin saatavuudelle yleisön kannalta; toteaa, että Euroopan uuden kulttuuriohjelman avulla olisi pyrittävä säilyttämään kaikkien osallistumista edistävä vireä ja monipuolinen eurooppalainen kulttuuriympäristö, jossa ketään ei unohdeta, sekä laajentamaan ja levittämään sitä; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että kulttuuri on julkinen hyödyke ja että kulttuuri- ja luovia aloja olisi tuettava kunnianhimoisilla politiikkakehyksillä, riittävällä julkisella ja yksityisellä rahoituksella sekä suotuisalla toimintaympäristöllä kulttuuri- ja luovien alojen työntekijöille ja kulttuurin saatavuudelle yleisön kannalta; toteaa, että Euroopan uuden kulttuuriohjelman avulla olisi pyrittävä säilyttämään kaikkien osallistumista edistävä vireä ja monipuolinen eurooppalainen kulttuuriympäristö, jossa ketään ei unohdeta, sekä laajentamaan ja levittämään sitä;

| D. | katsoo, että kulttuurinen luomistyö on olennainen tapa välittää mielipiteitä, myös kriittisitä mielipiteitä vallanpitäjille, ja että siksi on ratkaisevan tärkeää taata sananvapaus kulttuurin alalla, myös sananvapaus tiedotusvälineissä; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että kulttuurinen luomistyö on olennainen tapa välittää mielipiteitä, myös kriittisitä mielipiteitä vallanpitäjille, ja että siksi on ratkaisevan tärkeää taata sananvapaus kulttuurin alalla, myös sananvapaus tiedotusvälineissä;

| E. | ottaa huomioon, että Eurooppa on kulttuuriyhteisö, joka perustuu yhteisiin arvoihin ja historiaan sekä jatkuvaan yhdentymiseen; toteaa, että kulttuurilla ja kulttuuriperinnöllä, muun muassa Euroopan kulttuurireiteillä, on hyvät mahdollisuudet edistää Euroopan unionin arvoja, vahvistaa sen erilaisia identiteettejä ja auttaa saavuttamaan sen tavoitteet maailmanlaajuisesti sekä edistää maailmanlaajuisten haasteiden ratkaisemista; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Eurooppa on kulttuuriyhteisö, joka perustuu yhteisiin arvoihin ja historiaan sekä jatkuvaan yhdentymiseen; toteaa, että kulttuurilla ja kulttuuriperinnöllä, muun muassa Euroopan kulttuurireiteillä, on hyvät mahdollisuudet edistää Euroopan unionin arvoja, vahvistaa sen erilaisia identiteettejä ja auttaa saavuttamaan sen tavoitteet maailmanlaajuisesti sekä edistää maailmanlaajuisten haasteiden ratkaisemista;

| F. | ottaa huomioon, että kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden 2018 aikana tuettiin ja tehtiin tunnetuksi kulttuuria ja kulttuuriperintöä, jotka muodostavat ”Euroopan yhteisen muistin, yhteisymmärryksen, identiteetin, vuoropuhelun, yhteenkuuluvuuden ja luovuuden perustan”; ottaa huomioon, että teemavuoden yleisenä tavoitteena oli ”edistää ja tukea unionin, jäsenvaltioiden sekä alueellisten ja paikallisten viranomaisten toimia yhteistyössä kulttuuriperintöalan ja laajemman kansalaisyhteiskunnan kanssa Euroopan kulttuuriperinnön suojelemiseksi, vaalimiseksi, uudelleenkäyttämiseksi, kehittämiseksi, hyödyntämiseksi ja edistämiseksi” (16); katsoo, että kulttuuriperinnön säilyttäminen, suojelu ja tunnetuksi tekeminen kaikissa muodoissaan voi edistää kulttuurienvälisten suhteiden vahvistamista, rauhaa, demokratiaa, talouden pitkän aikavälin kestävää elpymistä, kestävää matkailua ja aluekehitystä sekä sovintoa ja kulttuurista rinnakkaiseloa ja lisätä paikallisyhteisöjen osallistumista sekä Euroopan että kansainvälisellä tasolla; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden 2018 aikana tuettiin ja tehtiin tunnetuksi kulttuuria ja kulttuuriperintöä, jotka muodostavat ”Euroopan yhteisen muistin, yhteisymmärryksen, identiteetin, vuoropuhelun, yhteenkuuluvuuden ja luovuuden perustan”; ottaa huomioon, että teemavuoden yleisenä tavoitteena oli ”edistää ja tukea unionin, jäsenvaltioiden sekä alueellisten ja paikallisten viranomaisten toimia yhteistyössä kulttuuriperintöalan ja laajemman kansalaisyhteiskunnan kanssa Euroopan kulttuuriperinnön suojelemiseksi, vaalimiseksi, uudelleenkäyttämiseksi, kehittämiseksi, hyödyntämiseksi ja edistämiseksi” (16); katsoo, että kulttuuriperinnön säilyttäminen, suojelu ja tunnetuksi tekeminen kaikissa muodoissaan voi edistää kulttuurienvälisten suhteiden vahvistamista, rauhaa, demokratiaa, talouden pitkän aikavälin kestävää elpymistä, kestävää matkailua ja aluekehitystä sekä sovintoa ja kulttuurista rinnakkaiseloa ja lisätä paikallisyhteisöjen osallistumista sekä Euroopan että kansainvälisellä tasolla;

| G. | ottaa huomioon, että kulttuuri tuottaa sosiaalisia ja taloudellisia hyötyjä sekä unionissa että sen ulkopuolella ja että sillä on tärkeä tehtävä taloudessa ja työpaikkojen luomisessa; ottaa huomioon, että kulttuuri- ja luovien alojen osuus EU:n BKT:stä on vähintään 4,4 prosenttia ja että ne työllistävät noin 7,6 miljoonaa ihmistä, joten ne voivat edistää paikallista ja alueellista kehitystä; ottaa huomioon, että kulttuuri- ja luovat alat ovat hyvin hajanaisia ja 90 prosenttia näiden alojen yrityksistä on kooltaan pieniä ja keskisuuria, 33 prosenttia työvoimasta on itsenäisiä ammatinharjoittajia (17) ja niillä käytetään epätyypillisiä työjärjestelyjä; ottaa huomioon, että kulttuuri- ja luovat alat saavat itselleen vain pienen osan tuottamastaan taloudellisesta arvosta, mikä vaikuttaa kielteisesti näiden alojen työntekijöihin; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että kulttuuri tuottaa sosiaalisia ja taloudellisia hyötyjä sekä unionissa että sen ulkopuolella ja että sillä on tärkeä tehtävä taloudessa ja työpaikkojen luomisessa; ottaa huomioon, että kulttuuri- ja luovien alojen osuus EU:n BKT:stä on vähintään 4,4 prosenttia ja että ne työllistävät noin 7,6 miljoonaa ihmistä, joten ne voivat edistää paikallista ja alueellista kehitystä; ottaa huomioon, että kulttuuri- ja luovat alat ovat hyvin hajanaisia ja 90 prosenttia näiden alojen yrityksistä on kooltaan pieniä ja keskisuuria, 33 prosenttia työvoimasta on itsenäisiä ammatinharjoittajia (17) ja niillä käytetään epätyypillisiä työjärjestelyjä; ottaa huomioon, että kulttuuri- ja luovat alat saavat itselleen vain pienen osan tuottamastaan taloudellisesta arvosta, mikä vaikuttaa kielteisesti näiden alojen työntekijöihin;

| H. | toteaa, että covid-19-pandemialla oli erittäin merkittäviä vaikutuksia Euroopan kulttuuri- ja luoviin aloihin mutta vaikutukset eivät olleet yhtä laajoja kaikilla aloilla, ja panee merkille, että pandemian vaikutukset ovat pahentaneet näiden alojen haasteita ja taiteilijoiden ja kulttuurialan työntekijöiden usein epätyypillisiä työoloja; ottaa huomioon, että sulkutoimet, matkustusrajoitukset ja muut tarpeelliset kansanterveyteen liittyvät toimenpiteet ovat vaikuttaneet voimakkaasti paikan päällä tapahtuvaan toimintaan, kun taas alat, joilla on paremmat digitaaliset valmiudet, ovat pystyneet selviytymään kriisistä paremmin; ottaa huomioon, että jotkin kulttuuritottumukset, joista luovuttiin pandemian aikana, eivät kaikilla aloilla ole palanneet aivan ennalleen; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että covid-19-pandemialla oli erittäin merkittäviä vaikutuksia Euroopan kulttuuri- ja luoviin aloihin mutta vaikutukset eivät olleet yhtä laajoja kaikilla aloilla, ja panee merkille, että pandemian vaikutukset ovat pahentaneet näiden alojen haasteita ja taiteilijoiden ja kulttuurialan työntekijöiden usein epätyypillisiä työoloja; ottaa huomioon, että sulkutoimet, matkustusrajoitukset ja muut tarpeelliset kansanterveyteen liittyvät toimenpiteet ovat vaikuttaneet voimakkaasti paikan päällä tapahtuvaan toimintaan, kun taas alat, joilla on paremmat digitaaliset valmiudet, ovat pystyneet selviytymään kriisistä paremmin; ottaa huomioon, että jotkin kulttuuritottumukset, joista luovuttiin pandemian aikana, eivät kaikilla aloilla ole palanneet aivan ennalleen;

| I. | toteaa että elpymis- ja palautumistukivälineen investoinnit eivät vastaa kulttuuri- ja luovien alojen valtavaa taloudellista ja sosiaalista merkitystä vaan nämä alat ovat huomattavan aliedustettuja EU:n yleisissä pyrkimyksissä tukea Euroopan talouden elpymistä ja palautumiskykyä pandemian jälkeen; ottaa huomioon, että parlamentti kehotti asettamaan elpymis- ja palautumistukivälineessä tavoitteeksi, että investoinneista 2 prosenttia kohdistetaan kulttuuri- ja luoville aloille, ja painotti EU:n kulttuuriohjelmaan tehtävien asianmukaisten investointien merkitystä (18); ottaa huomioon, että vain 16 jäsenvaltiota on sisällyttänyt kulttuurin kansallisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiinsa ja että vaikka 2 prosentin tavoite on keskimäärin saavutettu EU:n tasolla, suurin osa jäsenvaltioista on jäänyt selvästi tämän luvun alapuolelle; |
| --- | --- |

I.

toteaa että elpymis- ja palautumistukivälineen investoinnit eivät vastaa kulttuuri- ja luovien alojen valtavaa taloudellista ja sosiaalista merkitystä vaan nämä alat ovat huomattavan aliedustettuja EU:n yleisissä pyrkimyksissä tukea Euroopan talouden elpymistä ja palautumiskykyä pandemian jälkeen; ottaa huomioon, että parlamentti kehotti asettamaan elpymis- ja palautumistukivälineessä tavoitteeksi, että investoinneista 2 prosenttia kohdistetaan kulttuuri- ja luoville aloille, ja painotti EU:n kulttuuriohjelmaan tehtävien asianmukaisten investointien merkitystä (18); ottaa huomioon, että vain 16 jäsenvaltiota on sisällyttänyt kulttuurin kansallisiin elpymis- ja palautumissuunnitelmiinsa ja että vaikka 2 prosentin tavoite on keskimäärin saavutettu EU:n tasolla, suurin osa jäsenvaltioista on jäänyt selvästi tämän luvun alapuolelle;

| J. | toteaa kehottaneensa 7. kesäkuuta 2007 ja 20. lokakuuta 2021 antamissaan päätöslauselmissa parantamaan Euroopan kulttuuri- ja luovien alojen työoloja ja ottamaan käyttöön taiteilijan eurooppalaisen aseman, joka toimisi yhteisinä puitteina kaikissa EU:n jäsenvaltioissa yhteisille työoloille ja vähimmäisvaatimuksille; |
| --- | --- |

J.

toteaa kehottaneensa 7. kesäkuuta 2007 ja 20. lokakuuta 2021 antamissaan päätöslauselmissa parantamaan Euroopan kulttuuri- ja luovien alojen työoloja ja ottamaan käyttöön taiteilijan eurooppalaisen aseman, joka toimisi yhteisinä puitteina kaikissa EU:n jäsenvaltioissa yhteisille työoloille ja vähimmäisvaatimuksille;

| K. | ottaa huomioon, että kulttuuritoimintaan osallistumisella voidaan tarkoittaa sekä passiivista osallistumista että aktiivista luomista riippumatta siitä, onko kyse harrastustoiminnasta vai ammattilaistasoisesta toiminnasta; ottaa huomioon, että sekä aktiivisella että passiivisella kulttuuritoimintaan osallistumisella on lukuisia taloudellisia, sosiaalisia ja terveyteen liittyviä hyötyjä; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että kulttuuritoimintaan osallistumisella voidaan tarkoittaa sekä passiivista osallistumista että aktiivista luomista riippumatta siitä, onko kyse harrastustoiminnasta vai ammattilaistasoisesta toiminnasta; ottaa huomioon, että sekä aktiivisella että passiivisella kulttuuritoimintaan osallistumisella on lukuisia taloudellisia, sosiaalisia ja terveyteen liittyviä hyötyjä;

| L. | ottaa huomioon, että 22. toukokuuta 2018 annetussa komission tiedonannossa Euroopan uudesta kulttuuriohjelmasta (COM(2018)0267) korostettiin kulttuurin ja taiteen merkitystä pakolaisten ja muiden maahanmuuttajien kotouttamisessa; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että 22. toukokuuta 2018 annetussa komission tiedonannossa Euroopan uudesta kulttuuriohjelmasta (COM(2018)0267) korostettiin kulttuurin ja taiteen merkitystä pakolaisten ja muiden maahanmuuttajien kotouttamisessa;

| M. | ottaa huomioon, että Maailman terveysjärjestö (WHO) on jo pitkään tunnustanut (19) taiteen ja kulttuuritoiminnan olevan hyödyksi terveydelle, myös mielenterveydelle, sekä yksilön ja yhteiskunnan hyvinvoinnille, erityisesti sen ansiosta, että ne ovat luonteeltaan monitahoisia ja niihin liittyy monenlaisia osatekijöitä, kuten sosiaalinen vuorovaikutus, aistien aktivointi, tunneilmaisu, kognitiivisen toiminnan stimulointi ja liikunta, ja että niiden avulla voidaan stimuloida monenlaisia psykologisia, käyttäytymiseen liittyviä ja sosiaalisia prosesseja; ottaa huomioon, että taide ja kulttuuri ovat osoittautuneet korvaamattomiksi yhteiskuntien selviytymis- ja palautumiskyvyn kannalta kriisiaikoina; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että Maailman terveysjärjestö (WHO) on jo pitkään tunnustanut (19) taiteen ja kulttuuritoiminnan olevan hyödyksi terveydelle, myös mielenterveydelle, sekä yksilön ja yhteiskunnan hyvinvoinnille, erityisesti sen ansiosta, että ne ovat luonteeltaan monitahoisia ja niihin liittyy monenlaisia osatekijöitä, kuten sosiaalinen vuorovaikutus, aistien aktivointi, tunneilmaisu, kognitiivisen toiminnan stimulointi ja liikunta, ja että niiden avulla voidaan stimuloida monenlaisia psykologisia, käyttäytymiseen liittyviä ja sosiaalisia prosesseja; ottaa huomioon, että taide ja kulttuuri ovat osoittautuneet korvaamattomiksi yhteiskuntien selviytymis- ja palautumiskyvyn kannalta kriisiaikoina;

| N. | katsoo, että taide ja taideaineet ovat sekä virallisen, epävirallisen ja arkioppimisen että henkilökohtaisen kehityksen tärkeitä osatekijöitä ja mahdollistajia; toteaa, että taiteen ja taideaineiden kautta tapahtuva ja niitä koskeva oppiminen edistää taitojen ja osaamisen, kuten luovan ajattelun ja muiden monialaisten taitojen, kehittämistä; toteaa, että näitä osatekijöitä ei kehitetä riittävästi kansallisissa koulujen opetussuunnitelmissa; toteaa, että jäsenvaltiot voivat luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden, taidealan ja matematiikan (STEAM) aseman vahvistamisen avulla edistää innovoinnin ja luovuuden kulttuuria nuoresta iästä alkaen elinikäisen oppimisen näkökulmasta; |
| --- | --- |

N.

katsoo, että taide ja taideaineet ovat sekä virallisen, epävirallisen ja arkioppimisen että henkilökohtaisen kehityksen tärkeitä osatekijöitä ja mahdollistajia; toteaa, että taiteen ja taideaineiden kautta tapahtuva ja niitä koskeva oppiminen edistää taitojen ja osaamisen, kuten luovan ajattelun ja muiden monialaisten taitojen, kehittämistä; toteaa, että näitä osatekijöitä ei kehitetä riittävästi kansallisissa koulujen opetussuunnitelmissa; toteaa, että jäsenvaltiot voivat luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden, taidealan ja matematiikan (STEAM) aseman vahvistamisen avulla edistää innovoinnin ja luovuuden kulttuuria nuoresta iästä alkaen elinikäisen oppimisen näkökulmasta;

| O. | katsoo, että taiteiden tutkimus olisi otettava mukaan vertaisdialogiin muiden tutkimusalojen kanssa ja sitä olisi rahoitettava tästä lähtökohdasta ottaen huomioon sekä sen oma arvo että sen ratkaiseva merkitys innovoinnin käynnistämisessä; |
| --- | --- |

O.

katsoo, että taiteiden tutkimus olisi otettava mukaan vertaisdialogiin muiden tutkimusalojen kanssa ja sitä olisi rahoitettava tästä lähtökohdasta ottaen huomioon sekä sen oma arvo että sen ratkaiseva merkitys innovoinnin käynnistämisessä;

| P. | toteaa, että kulttuuri- ja luovia aloja koskevalla EU:n Luova Eurooppa -ohjelmalla on keskeinen rooli taiteen, kulttuurin ja audiovisuaalisen sisällön edistämisessä ja laadukkaiden tiedotusvälineiden tukemisessa erityisesti tukemalla ruohonjuuritason hankkeita, pienyrityksiä ja yksittäisiä taiteilijoita; toteaa, että ohjelman kautta edistetään kansainvälisiin kulttuurisuhteisiin liittyvää unionin strategiaa ja pyritään varmistamaan sen pitkän aikavälin vaikutus soveltamalla lähestymistapaa, joka perustuu ihmisten välisiin yhteyksiin sekä kulttuuriverkostojen, kansalaisyhteiskunnan ja paikallisten organisaatioiden osallistumiseen; ottaa huomioon, että ohjelmaan sisältyvillä toimilla on saavutettu suurin osa neuvoston kulttuurialan työsuunnitelmassa 2019–2022 tavoitteeksi asetetuista tuotoksista; |
| --- | --- |

P.

toteaa, että kulttuuri- ja luovia aloja koskevalla EU:n Luova Eurooppa -ohjelmalla on keskeinen rooli taiteen, kulttuurin ja audiovisuaalisen sisällön edistämisessä ja laadukkaiden tiedotusvälineiden tukemisessa erityisesti tukemalla ruohonjuuritason hankkeita, pienyrityksiä ja yksittäisiä taiteilijoita; toteaa, että ohjelman kautta edistetään kansainvälisiin kulttuurisuhteisiin liittyvää unionin strategiaa ja pyritään varmistamaan sen pitkän aikavälin vaikutus soveltamalla lähestymistapaa, joka perustuu ihmisten välisiin yhteyksiin sekä kulttuuriverkostojen, kansalaisyhteiskunnan ja paikallisten organisaatioiden osallistumiseen; ottaa huomioon, että ohjelmaan sisältyvillä toimilla on saavutettu suurin osa neuvoston kulttuurialan työsuunnitelmassa 2019–2022 tavoitteeksi asetetuista tuotoksista;

| Q. | ottaa huomioon, että kulttuurisuhteet määritellään (20) yleisesti kahden tai useamman kulttuurin välisiksi vastavuoroisiksi, kansainvälisiksi vuorovaikutussuhteiksi, joissa ei käytetä pakkokeinoja ja jotka käsittävät sekä valtiollisten että valtiosta riippumattomien toimijoiden monenlaiset toimet kulttuurin ja kansalaisyhteiskunnan toimintaympäristössä; toteaa, että kulttuurisuhteiden yleisiä tuloksia ovat yhteyksien lisääntyminen, keskinäisen ymmärryksen parantuminen, suhteiden kartuttaminen ja syventäminen, molempia osapuolia hyödyttävät vaihdot sekä valtioiden, kansojen, valtiosta riippumattomien toimijoiden ja kulttuurien välisen kestävän vuoropuhelun tehostaminen ja tätä kautta selviytymis- ja palautumiskykyisempien yhteiskuntien rakentaminen; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että kulttuurisuhteet määritellään (20) yleisesti kahden tai useamman kulttuurin välisiksi vastavuoroisiksi, kansainvälisiksi vuorovaikutussuhteiksi, joissa ei käytetä pakkokeinoja ja jotka käsittävät sekä valtiollisten että valtiosta riippumattomien toimijoiden monenlaiset toimet kulttuurin ja kansalaisyhteiskunnan toimintaympäristössä; toteaa, että kulttuurisuhteiden yleisiä tuloksia ovat yhteyksien lisääntyminen, keskinäisen ymmärryksen parantuminen, suhteiden kartuttaminen ja syventäminen, molempia osapuolia hyödyttävät vaihdot sekä valtioiden, kansojen, valtiosta riippumattomien toimijoiden ja kulttuurien välisen kestävän vuoropuhelun tehostaminen ja tätä kautta selviytymis- ja palautumiskykyisempien yhteiskuntien rakentaminen;

| R. | ottaa huomioon, että kulttuuridiplomatiassa on kyse valtioiden yhteyksistä toisiin valtioihin tai kansoihin kulttuurin välityksellä siten, että valtiollinen yksipuoliseen vaikuttamiseen perustuva näkökulma vie voiton yhteisiä etuja ja vuoropuhelua painottavasta näkökulmasta; toteaa, että kulttuuridiplomatiaan vaikuttaa ulkopolitiikkaan olennaisesti kuuluva politiikka, sen toimijat ovat vastuuvelvollisia asiaankuuluville valtion instituutioille ja sitä voidaan käyttää politiikkatavoitteiden tukemisen välineenä (21); |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että kulttuuridiplomatiassa on kyse valtioiden yhteyksistä toisiin valtioihin tai kansoihin kulttuurin välityksellä siten, että valtiollinen yksipuoliseen vaikuttamiseen perustuva näkökulma vie voiton yhteisiä etuja ja vuoropuhelua painottavasta näkökulmasta; toteaa, että kulttuuridiplomatiaan vaikuttaa ulkopolitiikkaan olennaisesti kuuluva politiikka, sen toimijat ovat vastuuvelvollisia asiaankuuluville valtion instituutioille ja sitä voidaan käyttää politiikkatavoitteiden tukemisen välineenä (21);

| S. | katsoo, että kansainvälisiä kulttuurisuhteita ja kulttuuridiplomatiaa koskevilla EU:n toimilla, jotka ovat arvokas osa sen diplomaattista välineistöä, olisi pyrittävä edistämään sellaisia arvoja kuin solidaarisuus ja veljeys ja niihin olisi otettava mukaan toimijoita julkisten instituutioiden ja kansalaisyhteiskunnan kaikilla tasoilla; katsoo, että taloudellisten resurssien osoittaminen näille toimijoille nimenomaisesti kansainvälisiin kulttuurisuhteisiin lisäisi huomattavasti kyseisten toimijoiden valmiuksia hyödyntää potentiaaliaan; |
| --- | --- |

S.

katsoo, että kansainvälisiä kulttuurisuhteita ja kulttuuridiplomatiaa koskevilla EU:n toimilla, jotka ovat arvokas osa sen diplomaattista välineistöä, olisi pyrittävä edistämään sellaisia arvoja kuin solidaarisuus ja veljeys ja niihin olisi otettava mukaan toimijoita julkisten instituutioiden ja kansalaisyhteiskunnan kaikilla tasoilla; katsoo, että taloudellisten resurssien osoittaminen näille toimijoille nimenomaisesti kansainvälisiin kulttuurisuhteisiin lisäisi huomattavasti kyseisten toimijoiden valmiuksia hyödyntää potentiaaliaan;

| T. | ottaa huomioon, että kolmansien maiden maahanmuuttajayhteisöt EU:ssa ja eurooppalaiset maahanmuuttajayhteisöt kolmansissa maissa voivat olla tärkeitä toimijoita EU:n ja muiden maiden välisten kulttuurisuhteiden vahvistamisessa; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että kolmansien maiden maahanmuuttajayhteisöt EU:ssa ja eurooppalaiset maahanmuuttajayhteisöt kolmansissa maissa voivat olla tärkeitä toimijoita EU:n ja muiden maiden välisten kulttuurisuhteiden vahvistamisessa;

| U. | ottaa huomioon, että EU perusti vuonna 1993 kulttuuria koskevaksi poikkeukseksi kutsutun erityisjärjestelmän suojellakseen kulttuurihyödykkeitä ja -palveluja vapaakauppasäännöiltä, koska kulttuuria ei pitäisi pitää kaupallisena hyödykkeenä eikä siitä pitäisi päättää markkinoiden tarpeiden mukaan; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että EU perusti vuonna 1993 kulttuuria koskevaksi poikkeukseksi kutsutun erityisjärjestelmän suojellakseen kulttuurihyödykkeitä ja -palveluja vapaakauppasäännöiltä, koska kulttuuria ei pitäisi pitää kaupallisena hyödykkeenä eikä siitä pitäisi päättää markkinoiden tarpeiden mukaan;

| V. | ottaa huomioon, että YK:n kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelmassa ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteissa ei käsitellä nimenomaisesti kulttuuria riittävän laajasti, vaikka kulttuuri on globaali julkishyödyke, joka sekä muodostaa kestävän kehityksen monialaisen ulottuvuuden että on itsessään erillinen tavoite, kuten sellaiset maailmanlaajuiset kampanjat kuin #Culture2030Goal selvästi osoittavat; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että YK:n kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelmassa ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteissa ei käsitellä nimenomaisesti kulttuuria riittävän laajasti, vaikka kulttuuri on globaali julkishyödyke, joka sekä muodostaa kestävän kehityksen monialaisen ulottuvuuden että on itsessään erillinen tavoite, kuten sellaiset maailmanlaajuiset kampanjat kuin #Culture2030Goal selvästi osoittavat;

| W. | toteaa, että digitaaliteknologia vaikuttaa kaikkiin kulttuurielämän osa-alueisiin sekä taiteilijoiden ja kulttuurialan työntekijöiden, järjestöjen ja instituutioiden työhön ja voi auttaa näitä helpottamaan vuorovaikutusta eri yleisöjen kanssa ja asettamaan työnsä näiden saataville; ottaa huomioon, että alan digitaalista siirtymää tuetaan useista EU:n rahoitusohjelmista ja -aloitteista, erityisesti Horisontti Eurooppa -ohjelmasta, Erasmus+-ohjelmasta, Luova Eurooppa -ohjelmasta ja uudesta eurooppalaisesta Bauhausista; toteaa, että digitalisaatiolla on valtava potentiaali ja se on muuttanut tapoja, joilla kulttuuri- ja luovat alat luovat, tuottavat ja jakavat sisältöä ja että näin se parantaa kasvumahdollisuuksia ja mahdollisuuksia lisätä kulttuuritoimintaan osallistumista; toteaa, että digitalisaatio myös luo monimuotoisuuteen, oikeudenmukaiseen korvaukseen ja kulttuurin saatavuuteen liittyviä haasteita ja syventää eriarvoisuutta muun muassa riittävien digitaalisten taitojen puutteen vuoksi; |
| --- | --- |

W.

toteaa, että digitaaliteknologia vaikuttaa kaikkiin kulttuurielämän osa-alueisiin sekä taiteilijoiden ja kulttuurialan työntekijöiden, järjestöjen ja instituutioiden työhön ja voi auttaa näitä helpottamaan vuorovaikutusta eri yleisöjen kanssa ja asettamaan työnsä näiden saataville; ottaa huomioon, että alan digitaalista siirtymää tuetaan useista EU:n rahoitusohjelmista ja -aloitteista, erityisesti Horisontti Eurooppa -ohjelmasta, Erasmus+-ohjelmasta, Luova Eurooppa -ohjelmasta ja uudesta eurooppalaisesta Bauhausista; toteaa, että digitalisaatiolla on valtava potentiaali ja se on muuttanut tapoja, joilla kulttuuri- ja luovat alat luovat, tuottavat ja jakavat sisältöä ja että näin se parantaa kasvumahdollisuuksia ja mahdollisuuksia lisätä kulttuuritoimintaan osallistumista; toteaa, että digitalisaatio myös luo monimuotoisuuteen, oikeudenmukaiseen korvaukseen ja kulttuurin saatavuuteen liittyviä haasteita ja syventää eriarvoisuutta muun muassa riittävien digitaalisten taitojen puutteen vuoksi;

| 1. | toteaa, että Euroopan uusi kulttuuriohjelma ja yhteinen tiedonanto aiheesta ”Tavoitteena kansainvälisiä kulttuurisuhteita koskeva EU:n strategia” on pantu täytäntöön yleisesti ottaen tyydyttävällä tavalla; panee kuitenkin merkille, että Euroopan uuden kulttuuriohjelman täytäntöönpanon arviointi on nostanut esiin puutteita, jotka liittyvät lähinnä painopisteisiin; korostaa, että vaikka kyseiset kaksi asiakirjaa ovat kestäneet ennakoimattomien kriisien, kuten covid-19-pandemian, aiheuttamat haasteet, niiden strategista kehystä on päivitettävä siten, että siinä esitetään EU:n kulttuuripolitiikan yleiset tavoitteet ja niiden täytäntöönpanossa käytettävät käytännön välineet, muun muassa selventämällä, miten neuvoston kulttuurialan työsuunnitelma ja kansainvälisiä kulttuurisuhteita koskeva EU:n strategia edistävät päivitetyn Euroopan uuden kulttuuriohjelman saattamista toimintavalmiiksi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa, että neuvoston kulttuurialan työsuunnitelma kaudelle 2023–2026 on keskeinen väline, jolla ohjataan jäsenvaltioiden strategioita niiden kysymysten käsittelemiseksi, jotka ovat merkityksellisiä kulttuuri- ja luovien alojen kannalta Euroopassa; katsoo, että neuvoston kulttuurialan työsuunnitelmassa kaudelle 2023–2026 olisi keskityttävä seuraaviin painopisteisiin:






  i) | kulttuuri- ja luovien alojen elpyminen ja selviytymis- ja palautumiskyky siten, että vahvistetaan entisestään niiden kykyä reagoida tuleviin häiriöihin |
| --- | --- | --- |

2.

i)

kulttuuri- ja luovien alojen elpyminen ja selviytymis- ja palautumiskyky siten, että vahvistetaan entisestään niiden kykyä reagoida tuleviin häiriöihin

| ii) | kulttuuri ja kestävyys siten, että kulttuuri nähdään kestävän kehityksen, hyvinvoinnin ja sosiaalisen oikeudenmukaisuuden edistäjänä |
| --- | --- |

ii)

kulttuuri ja kestävyys siten, että kulttuuri nähdään kestävän kehityksen, hyvinvoinnin ja sosiaalisen oikeudenmukaisuuden edistäjänä

| iii) | kulttuuri- ja luovien alojen ammattilaisten asema, työolot ja sosiaaliset olot |
| --- | --- |

iii)

kulttuuri- ja luovien alojen ammattilaisten asema, työolot ja sosiaaliset olot

| iv) | kulttuuriperinnön suojelu ja edistäminen |
| --- | --- |

iv)

kulttuuriperinnön suojelu ja edistäminen

| v) | kansainvälisiä kulttuurisuhteita koskevien strategioiden tehokkaan kehittämisen ja täytäntöönpanon vahvistaminen ja varmistaminen; |
| --- | --- |

v)

kansainvälisiä kulttuurisuhteita koskevien strategioiden tehokkaan kehittämisen ja täytäntöönpanon vahvistaminen ja varmistaminen;

| 3. | korostaa, että neuvoston kulttuurialan työsuunnitelmalla 2023–2026 olisi lisättävä kulttuuripoliittista yhteistyötä ja että siihen olisi sisällytettävä arviointikehyksiä täytäntöönpanon seurantaa varten; huomauttaa, että neuvoston kulttuurialan työsuunnitelmassa esitettyjä työskentelymenetelmiä olisi tarkistettava, jotta niistä tulisi menettelyllisesti kevyempiä ja tehokkaampia, ja että olisi harkittava kohdennettujen työryhmien perustamista; |
| --- | --- |

3.

| 4. | muistuttaa, että neuvoston kulttuurialan työsuunnitelma kaudelle 2023–2026 tarjoaa tilaisuuden edetä kohti kattavampaa kulttuuripolitiikkaa EU:n tasolla; korostaa, että kyseinen tavoite edellyttää oikeasuhteista rahoitusta; palauttaa mieliin, että kulttuuri- ja luovat alat saavat itselleen vain pienen osan tuottamastaan taloudellisesta arvosta ja kaipaavat uusia, vaihtoehtoisia ja vakaita rahoituksen lähteitä; |
| --- | --- |

4.

| 5. | suhtautuu myönteisesti Luova Eurooppa -ohjelman 2021–2027 vahvistamiseen, erityisesti sen määrärahojen kaksinkertaistamiseen sen edeltäjään verrattuna ja kulttuurisen monimuotoisuuden, osallisuuden, liikkuvuuden, teosten kansainvälisen luomisen ja politiikkayhteistyön sekä kulttuuri- ja luovien alojen digitalisaation, viherryttämisen ja selviytymis- ja palautumiskyvyn voimakkaampaan painottamiseen; on kuitenkin erittäin huolissaan siitä, että Luova Eurooppa -ohjelma on edelleen huomattavan alirahoitettu tavoitteisiinsa nähden ja että ohjelmaan mahdollisesti tehtävät vuotuiset määrärahaleikkaukset haittaavat vakavasti kulttuuri- ja luovien alojen elpymistä; korostaa siksi tarvetta varmistaa Luova Eurooppa -ohjelman riittävä rahoitus monivuotisen rahoituskehyksen tulevan tarkistamisen yhteydessä; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään täysimääräisesti kulttuuriin liittyvien EU:n rahoituksen, ohjelmien ja politiikkojen tarjoamia mahdollisuuksia ja niiden synergioita asiaankuuluvien ohjelmien, erityisesti Horisontti Eurooppa -puiteohjelman, Erasmus+-ohjelman, uuden eurooppalaisen Bauhausin ja muiden ohjelmien kanssa; kannustaa komissiota hyödyntämään jatkossakin näitä synergioita, jotta voidaan maksimoida niiden myönteiset vaikutukset sekä sisältöä että rahoituksen saatavuutta ajatellen niin sisäisen kuin ulkoisen ulottuvuuden osalta; vaatii, että kulttuuri ja kulttuuriperintö olisi valtavirtaistettava horisontaalisesti kaikkiin EU:n toimintapolitiikkoihin, erityisesti vihreään ja digitaaliseen siirtymään liittyviin toimintapolitiikkoihin; kehottaa jäsenvaltioita edistämään kulttuurin ja teknisen tutkimuksen kehittämistä ja suojelemaan luonnonperintöä, historiallista perintöä ja taideperintöä myös tulevien sukupolvien edun mukaisesti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | toteaa, että kulttuurialan avoimessa koordinointimenetelmässä ei ole konkreettisia ja vakiintuneita seurantamekanismeja; suosittaa siksi, että otetaan käyttöön erityisiä määräaikoja ja indikaattoreita, jotka mahdollistavat jatkotoimet tai jäsenvaltioiden suoriutumisen arvioinnin; kehottaa laajentamaan yhteistyötä unionin ulkopuolisten maiden kanssa avoimen koordinointimenetelmän ryhmissä, sillä tämä on osoittautunut hyödylliseksi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pitää valitettavana, että avoimen koordinointimenetelmän tasolla laadituilla raporteilla on vain rajallinen suora vaikutus päätöksentekoon kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla, koska osallistujamaiden ja kansallisten ministeriöiden välillä ei ole asianmukaista tiedonkulkua ja yhteyksiä; suosittaa siksi, että laaditaan sellaisia raportteja, joissa esitetään selkeitä ja konkreettisia toimintapoliittisia suosituksia, ja tätä tuetaan näyttöön perustuvalla toimintatavalla; kehottaa lisäksi komissiota levittämään digitaalisesti tietoa avoimen koordinointimenetelmän tuloksista laajasti kansallisella ja unionin tasolla mahdollisimman monella kielellä; |
| --- | --- |

8.

| 9. | panee tyytyväisenä merkille jäsennellyn vuoropuhelun ”Voices of Culture” perustamisen, sillä se tarjoaa kulttuurialan kansalaisyhteiskunnan organisaatioille foorumin, jonka avulla ne voivat tehdä yhteistyötä komission ja avoimen koordinointimenetelmän kanssa; toteaa, että kansalaisyhteiskunnan kanssa käytävä jäsennelty vuoropuhelu on helpottanut monialaista yhteistyötä, verkostoitumista ja vaihtoa; korostaa kuitenkin, että avoimen koordinointimenetelmän ja jäsennellyn vuoropuhelun foorumien välinen vuorovaikutus on riittämätöntä, ja kannustaa siksi tiiviimpään ja järjestelmällisempään vaihtoon jäsennellyn vuoropuhelun ja avoimen koordinointimenetelmän jäsenten välillä sekä laajempaan osallistumiseen siten, että se kattaa kaikki alasektorit; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita seuraamaan säännöllisesti suosituksia, jotka on esitetty avoimen koordinointimenetelmän ja jäsennellyn vuoropuhelun loppuraporteissa ja niiden puitteissa järjestetyissä konferensseissa, työpajoissa ja muissa tapahtumissa; kannustaa jäsenvaltioita noudattamaan näitä suosituksia tekemällä konkreettisia toimintapoliittisia muutoksia ja toimintasuunnitelmia; |
| --- | --- |

9.

| 10. | panee tyytyväisenä merkille kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden johdosta toteutettavista politiikkatoimista antamansa päätöslauselman (22) mukaisen pilottihankeen — Euroopan kulttuuriperintökeskuksen perustaminen kulttuuriperinnön eurooppalaisen teemavuoden kokonaisvaltaisen ja kustannustehokkaan seurannan tukemiseksi; pyytää komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan uusien kumppanuuksien luomista yksityisen, julkisen ja kolmannen sektorin kanssa kulttuuriperinnön säilyttämiseksi noudattaen täysimääräisesti täydentävyysperiaatetta sekä tarkastelemaan ja päivittämään kulttuuriperintöä koskevaa eurooppalaista toimintakehystä, jotta varmistetaan kulttuuriperinnön suojelu pandemian jälkeisessä Euroopassa; korostaa, että on tärkeää jatkaa tämän perinnön kartuttamista asianmukaisin resurssein; muistuttaa Euroopan kulttuuriperintötunnuksen merkityksestä ja palauttaa mieliin, että kyseisellä hankkeella lisätään tietoisuutta EU:n kulttuurisista ja historiallisista juurista innovatiivisella tavalla; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa jäsenvaltioita soveltamaan täysimääräisesti ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 27 artiklassa vahvistettua periaatetta ja tunnustamaan oikeuden kulttuuri-, taide- ja tiede-elämään ja niihin liittyvät sivistykselliset oikeudet kaikille kuuluviksi ihmisoikeuksiksi, jotta kaikki voivat osallistua yhteisön kulttuurielämään, nauttia taiteista sekä päästä osallisiksi niiden mukanaan tuomista eduista; kehottaa jäsenvaltioita toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet kyseisten oikeuksien käyttämisen mahdollisten esteiden poistamiseksi, mukaan lukien muun muassa sosioekonomisiin ominaisuuksiin, tuloihin ja fyysiseen saavutettavuuteen liittyvät esteet, ja varmistamaan, että kaikilla on tarvittavat edellytykset osallistua vapaasti kulttuuritoimintaan; |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa, että taiteellisen ilmaisun vapaus on luovuuden ja kulttuurituotannon keskeinen osatekijä, koska sen avulla varmistetaan, että taideteokset ilmentävät yhteiskuntiemme monimuotoisuutta ja rikkautta, ja siksi se on taattava kaikille luovan työn tekijöille; kehottaa komissiota sisällyttämään vuosikertomuksiinsa taiteellisen ilmaisun vapauden itsenäisenä indikaattorina oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamisesta; kehottaa komissiota ja Euroopan ulkosuhdehallintoa (EUH) kartoittamaan konkreettisia tapoja säilyttää erityisesti sotien ja geopoliittisen epävakauden seurauksena vaarassa olevien taiteilijoiden taiteellisen ilmaisun vapaus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vahvistaa olevansa lujasti sitoutunut sukupuolten tasa-arvoon ja kannattaa sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamista yhtenä toimintatavoista sukupuolten tasa-arvon varmistamiseksi; muistuttaa, että kulttuuri voi edistää sukupuolten tasa-arvoa sekä naisten ja sukupuolivähemmistöjen taloudellista ja kulttuurista voimaannuttamista; kehottaa komissiota menemään vielä sitä ehdotustaan pidemmälle, että otetaan käyttöön valintakriteerit, joilla palkitaan sukupuolten tasa-arvon takaavia hankkeita niiden organisaatiossa, ja ottamaan käyttöön seuranta- ja arviointimekanismeja, joiden avulla saadaan riittävästi tietoa sukupuolten tasa-arvosta ja sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisesta unionin eri ohjelmien tuensaajien keskuudessa, sekä mahdollisia parannustoimenpiteitä; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita helpottamaan naisten ja sukupuolivähemmistöjen pääsyä kulttuuri- ja luoville aloille, myös yrittäjyyteen; |
| --- | --- |

13.

| 14. | korostaa, että tiedonkeruuta olisi pidettävä neuvoston kulttuurialan työsuunnitelman 2023–2026 keskeisenä monialaisena painopisteenä; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota keskittymään enemmän ajantasaisten ja vertailukelpoisten kulttuuritietojen keräämiseen muun muassa kartoittamalla ja vertailemalla hyviä käytäntöjä ja ottamalla järjestelmällisesti mukaan asiantuntijoita, sidosryhmiä ja viranomaisia sekä yleisöä paitsi kulttuurialalta myös kaikilta talouden aloilta; |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa, että kaikkien Euroopan uuden kulttuuriohjelman ja vuonna 2016 annetun yhteisen tiedonannon ”Tavoitteena kansainvälisiä kulttuurisuhteita koskeva EU:n strategia” puitteissa toteutettavien toimien täytäntöönpanon seurantaa ja arviointia on tehostettava sekä strategisella että hanketasolla määrällisten ja laadullisten tavoitteiden pohjalta ja raportoinnin on oltava järjestelmällistä ja korkeatasoisista; pyytää komissiota kehittämään lisää indikaattoreita ja laajentamaan näkökulmaa hankkeiden tulosten arviointiin ottaen huomioon myös laadulliset tulokset, kuten yhteisöjen luomisen ja keskeytetyistä hankkeista saadut opetukset; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan EU:n rahoittamien kulttuurihankkeiden ja -aloitteiden kestävyyden pitkällä aikavälillä; |
| --- | --- |

15.

Sosiaalinen ulottuvuus

| 16. | kannustaa jäsenvaltioita edistämään ihmisten aktiivista ja passiivista osallistumista kulttuuri- ja taidetoimintaan ja investoimaan siihen viestintä- ja tiedotuskampanjoiden lisäksi myös ja pääasiassa johdonmukaisilla, kattavilla ja osallistavilla politiikkatoimilla ja kannustimilla, joilla tunnistetaan ja poistetaan osallistumisen hallinnolliset, taloudelliset ja kielelliset esteet, mukaan lukien sosioekonomisiin ominaisuuksiin, tuloihin ja fyysiseen saavutettavuuteen liittyvät esteet, sekä marginalisoituneiden, muita heikommassa asemassa olevien ja haavoittuvien ryhmien osalta keskittyen erityisesti esikaupunkialueisiin, maaseutualueisiin ja eristyneisiin alueisiin sekä väestökadon uhkaamiin alueisiin; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa jäsenvaltioita edistämään nykyistä kulttuuri- ja taidetoimintaa ja tarjoamaan uusia mahdollisuuksia aktiiviseen osallistumiseen, parantamaan kykyä tavoittaa uusia yleisöjä, sisällyttämään ja valtavirtaistamaan kulttuuriseen osallistumiseen liittyviä tavoitteita päätöksenteossa kulttuuripolitiikan ulkopuolella sekä omaksumaan kulttuurioikeuksiin lähestymistavan, jossa ei keskitytä kapea-alaisesti kulttuurin saatavuuteen vaan pikemminkin merkitykselliseen osallistumiseen, jossa ketään ei unohdeta; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pitää valitettavana, että tuoreimmat saatavilla olevat Eurostatin keräämät tiedot kulttuurisesta osallistumisesta ovat peräisin vuodelta 2015; ottaa huomioon, että kulttuuri- ja luovat alat ovat sittemmin muuttuneet merkittävästi, erityisesti covid-19-pandemian ja innovatiivisen teknologisen kehityksen seurauksena, ja kehottaa komissiota laatimaan Eurostatin kyselytutkimuksen kulttuurialan osallistumisesta ja suuntauksista EU:ssa ja keräämään ja analysoimaan tilastotietoja eri aluetasoilla (kansallinen ja alueellinen taso jne.) kiinnittäen erityistä huomiota osallistumiseen esikaupunkialueilla, maaseutualueilla ja syrjäseutualueilla sekä marginalisoituneissa sosioekonomisissa yhteisöissä ja muita heikommassa asemassa olevissa ja haavoittuvissa ryhmissä; |
| --- | --- |

18.

| 19. | panee merkille komission tekemän työn kulttuurin ja kulttuurisen monimuotoisuuden valjastamiseksi sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen, hyvinvointiin ja osallistumiseen sekä yleisen kansalaisuuden, EU:n oikeuksien ja arvojen tuntemuksen ja demokratian vahvistamiseen; korostaa kulttuurin roolia kriisiaikoina ja kehottaa arvioimaan, mitkä kulttuuristrategiat ja -politiikat ovat osoittautuneet tehokkaiksi ja vaikuttaneet myönteisesti sosiaaliseen osallisuuteen, työllistymismahdollisuuksiin ja taloudelliseen kehitykseen; suosittaa jatkamaan työtä tässä tarkoituksessa ja hyödyntämään tuloksia ja kokemuksia, joita on saatu kaikista asiaankuuluvista hankkeista ja työpajoista, kuten marraskuussa 2020 pidetystä EU:n jäsenvaltioiden asiantuntijoiden työpajasta, jossa käsiteltiin kulttuuria keinona edistää sosiaalista yhteenkuuluvuutta, ja kulttuuridemokratiaa koskevasta Porto Santon peruskirjasta; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että kaikkein syrjäytyneimmät ja aliedustetut ryhmät otetaan mukaan kulttuuritoimintaan ja -aloitteisiin paitsi passiivisina vastaanottajina myös aktiivisina tekijöinä, mikä edistää kaikkien ihmisten yhteenkuuluvuuden tunnetta ja yhteistä tulevaisuutta; pitää tässä yhteydessä myönteisenä, että komissio käynnisti joulukuussa 2021 riippumattoman tutkimuksen ”Kansalaisten osallistuminen kulttuuritoimintaan kansalaisvaikuttamisen ja demokratian näkökulmasta – kansainvälisestä tutkimuksesta saadut poliittiset kokemukset”, ja odottaa sen julkaisua marraskuussa 2022; kannustaa komissiota jakamaan tutkimuksen tulokset ja toteuttamaan asianmukaiset jatkotoimet; |
| --- | --- |

20.

| 21. | korostaa kulttuuriohjelmien merkitystä pakolaisten ja maahanmuuttajien integroimisessa eurooppalaisiin yhteiskuntiin ja kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään edelleen Euroopan uudessa kulttuuriohjelmassa esitettyjä toimia pakolaisten ja muiden muuttajien integroimiseksi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kannustaa jäsenvaltioita tunnustamaan taiteiden ja kulttuurin merkityksen terveellisten elintapojen, mielenterveyden ja yksilön ja yhteiskunnan henkisen hyvinvoinnin edistämisessä; korostaa sellaisten kulttuuri- ja taidealoitteiden merkitystä, joilla pyritään parantamaan vammaisten henkilöiden terveyttä ja elämänlaatua; pitää valitettavana haittaa, joka aiheutui tällaisen toiminnan keskeytymisestä covid-19-pandemian aikana; kehottaa siksi jäsenvaltioita sisällyttämään taiteen ja kulttuurin osaksi kaikkia psykososiaalisia tukitoimia haavoittuvimmille ja heikoimmassa asemassa oleville ryhmille ja yhteisöille; |
| --- | --- |

22.

| 23. | korostaa kulttuurin perustavanlaatuista merkitystä identiteettien ja yksilöllisen ilmaisun kehittymiselle, erityisesti niille, jotka ovat usein syrjinnän uhreja, kuten naisille, etnisille ja muille vähemmistöille, vammaisille henkilöille ja hlbtiq+-yhteisön jäsenille, sekä yhteiskunnan ja monikulttuuristen taitojen ymmärtämisen kehittämiselle, vihapuheen ja rasismin torjumiselle ja rauhanomaisten yhteiskuntien rakentamiselle; |
| --- | --- |

23.

| 24. | korostaa kulttuurin merkitystä kaikenikäisten ihmisten elinikäiselle oppimiselle; on huolissaan koulujen opetussuunnitelmien yleisestä kaventumisesta, jonka vuoksi taide ja taideaineet ovat yleensä muihin oppiaineisiin verrattuna marginaalisemmassa asemassa; muistuttaa, että kouluille on tärkeää laatia kattavia ja hyvin jäsenneltyjä opetussuunnitelmia, joihin sisältyvät taide ja taideaineet, jotta voidaan lisätä yksilön vastuuta ja kykyä osallistua kulttuuritoimintaan, ja korostaa tarvetta edistää asiaankuuluvaa osaamista; kehottaa siksi jäsenvaltioita osoittamaan taiteelle ja taideaineille asianmukaiset taloudelliset ja henkilöresurssit ja kannustimet opetussuunnitelmien osina sekä opetussuunnitelman ulkopuolisessa toiminnassa koulutuksen kaikissa vaiheissa ja kouluttamalla opettajia kulttuurin merkityksestä ja voimasta yhteiskunnan ja yleisen hyvinvoinnin kannalta; kehottaa tässä yhteydessä komissiota siirtymään STEM-lähestymistapaa pidemmälle ja omaksumaan sen sijaan täysin STEAM-lähestymistavan (luonnontieteet, teknologia, insinööritieteet, taideala ja matematiikka); |
| --- | --- |

24.

| 25. | kehottaa jatkamaan työtä kulttuuri- ja luovien alojen ammattimaistamiseksi ja samalla laatimaan strategioita lukuisten harrastelijataiteilijoiden tukemiseksi Euroopassa; |
| --- | --- |

25.

| 26. | muistuttaa, että rajat ylittävä liikkuvuus on edelleen olennainen osa taiteilijoiden ja kulttuurialan työntekijöiden uraa ja että tämä koskee myös niitä taiteilijoita ja kulttuurialan työntekijöitä, jotka ovat kolmansien maiden kansalaisia; korostaa siksi taidealan pätevyyksien ja luovien taitojen vastavuoroisen tunnustamisen ja rajatylittävän siirrettävyyden merkitystä, jotta voidaan helpottaa kulttuuri- ja luovien alojen työntekijöiden rajatylittävää liikkuvuutta; muistuttaa, että rahoitusvälineillä, joilla tuetaan ja lisätään mahdollisuuksia kansainväliseen liikkuvuuteen, olisi edistettävä myös taiteilijoiden ja kulttuurialan ammattilaisten työ- ja yksityiselämän tasapainoa ja edistettävä mahdollisimman paljon ympäristöllisesti ja sosiaalisesti kestävää liikkuvuutta; |
| --- | --- |

26.

| 27. | korostaa kulttuuri- ja luovien alojen opiskelijoiden ja nuorten ammattilaisten liikkuvuuden merkitystä laajemman ja monipuolisemman koulutuksen mahdollistamisessa, konkreettisempien ja houkuttelevampien uranäkymien tarjoamisessa sekä laajan ja monipuolisen kulttuuritoiminnan esittämisessä; kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan tätä varten paremmat liikkuvuusmahdollisuudet, myös Erasmus+-ohjelman ja muiden unionin ja kansallisten aloitteiden avulla; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kehottaa komissiota harkitsemaan suuren suosion saavuttaneen DiscoverEU-hankkeen pohjalta toimen käynnistämistä Erasmus+-ohjelman puitteissa, jotta nuoret eurooppalaiset voivat saada ilmaisen junalipun lähteäkseen tutustumaan Pyhän Jaakobin pyhiinvaellusreittiin ja muihin eurooppalaisiin kulttuurireitteihin; |
| --- | --- |

28.

| 29. | muistuttaa komissiota ja jäsenvaltioita sitoumuksista, jotka on ilmaistu EU:n ratifioidessa vuonna 2005 tehdyn Unescon yleissopimuksen kulttuuri-ilmaisujen moninaisuuden suojelemisesta ja edistämisestä ja jotka liittyvät erityisesti vaihto-ohjelmiin ja jäsenvaltioihin suuntautuvan matkustamisen helpottamiseen taiteilijoiden ja muiden kulttuurialan ammattilaisten ja harjoittajien sekä kehitysmaiden kulttuurihyödykkeiden ja -palvelujen suosituimmuuskohtelun mukaisesti; kehottaa komissiota ehdottamaan keinoja, joilla helpotetaan kolmansien maiden ja erityisesti globaalin etelän kulttuurialan työntekijöiden liikkuvuutta asianmukaisissa institutionaalisissa ja oikeudellisissa puitteissa, viisumien myöntämisen helpottaminen mukaan luettuna; |
| --- | --- |

29.

| 30. | panee tyytyväisenä merkille kulttuuri- ja luovien alojen ammattilaisten Culture Moves Europe -liikkuvuusohjelman perustamisen Luova Eurooppa -ohjelman yhteyteen; korostaa, että järjestelmän koko potentiaali saadaan hyödynnettyä, jos sen määrärahat ovat tulevaisuudessa riittävät ja jos sillä pystytään tavoittamaan laajempi yleisö; pitää kuitenkin valitettavana, että liikkuvuuden tiellä on edelleen hallinnollisia, taloudellisia ja kielellisiä esteitä, ja kehottaa poistamaan vielä jäljellä olevat taiteellisen ja kulttuurisen liikkuvuuden rakenteelliset esteet; kehottaa edistämään rajat ylittäviä lähestymistapoja kulttuuriin ja kumppaneiden etsimistä suurten eurooppalaisten ja kansainvälisten kulttuurialan yhteistuotanto- ja residenssiohjelmien perustamiseksi, jotta voidaan edistää taiteilijoiden ja luovan työn tekijöiden liikkuvuutta vahvistamalla yhteistyötä kaikkien asianomaisten toimijoiden välillä ja parhaiden käytäntöjen vaihtamista, myös unionin ulkopuolisten maiden kanssa; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan toimiaan laadukkaan tiedon tarjoamiseksi taiteilijoille ja muille kulttuurialan ammattilaisille ja harjoittajille liikkuvuus- ja vaihto-ohjelmista sekä aineellisen tuen antamiseksi kaikenlaisten liikkuvuuden esteiden poistamiseksi kulttuuri- ja luovilla aloilla, mukaan lukien hallinnolliset, taloudelliset ja kielelliset esteet sekä vammaisuuteen liittyvät esteet; |
| --- | --- |

31.

Taloudellinen ulottuvuus

| 32. | katsoo, että koska covid-19-pandemia on koetellut vakavasti kulttuuri- ja luovien alojen työntekijöitä, heidän on voitava hyötyä aidosta ja kohdennetusta eurooppalaisesta elpymisestä, erityisesti kun otetaan huomioon, että ala koostuu pääasiassa yksityishenkilöistä sekä pienistä yrityksistä ja mikroyrityksistä ja yrityksistä, jotka työskentelevät epätyypillisten, osa-aikaisten tai hankekohtaisten työjärjestelyjen pohjalta ja jotka ovat riippuvaisia epäsäännöllisistä tuloista ja joilla ei ole pitkän aikavälin taloudellista ennustettavuutta; kehottaa jäsenvaltioita osoittamaan kaksi prosenttia talousarvioistaan kulttuuriin, kuten parlamentti on useaan kertaan pyytänyt; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pitää myönteisenä, että komissio tukee jäsenvaltioita oikeudenmukaisen korvauksen varmistamisessa ja taiteilijoiden ja luovan työn tekijöiden sosioekonomisten olojen parantamisessa yleisten ja alakohtaisten vuoropuhelujen avulla; korostaa, että kulttuuri- ja luovien alojen talouden elpymistä tukevien toimenpiteiden lisäksi elpymis- ja palautumistukivälineestä annettavaa tukea olisi käytettävä erityisesti kulttuuri- ja luovien alojen ammattilaisten työolojen, koulutuksen sekä täydennys- ja uudelleenkoulutuksen parantamiseen, jotta pysytään näillä aloilla käynnissä olevien rakenteellisten muutosten tasalla; |
| --- | --- |

33.

| 34. | muistuttaa kuitenkin, että julkisten investointien epäyhtenäisyys johtaa kulttuuri- ja luovien alojen eritahtiseen elpymiseen, mikä lisää keskinäisiä eroja EU:n kulttuuriekosysteemissä, joka tarvitsee vakaata ja luotettavaa rakennetta ja rahoitusta, ja uhkaa viime kädessä Euroopan kulttuurista monimuotoisuutta; korostaa, että kulttuuri- ja luovien alojen elpymisessä on otettava huomioon meneillään olevat toimet kestävyyden ja digitalisaation lisäämiseksi sekä kulttuuri- ja luovien alojen työntekijöiden työ- ja palkkaehtojen parantamiseksi, jotta voidaan ratkaista rakenteelliset ongelmat, jotka olivat olemassa jo ennen covid-19-pandemiaa; |
| --- | --- |

34.

| 35. | muistuttaa komissiota parlamentin toistuvista kehotuksista ehdottaa taiteilijoiden eurooppalaista asemaa, jossa vahvistettaisiin yhteiset puitteet asianmukaisille, oikeudenmukaisille ja avoimille työoloille ja kaikille EU:n jäsenvaltioille yhteisille vähimmäisvaatimuksille, mukaan lukien oikeudenmukainen korvaus, kunnioittaen täysimääräisesti jäsenvaltioiden ja EU:n vastuuta työmarkkinoista ja kulttuuripolitiikasta, jotta voidaan parantaa kulttuuri- ja luovien alojen kaikkien työntekijöiden sosioekonomisia oloja kaikissa jäsenvaltioissa ja varmistaa sellaiset olosuhteet, jotka tosiasiallisesti takaavat todellisen luovuuden ja ilmaisunvapauden; odottaa kiinnostuneena avoimen koordinointimenetelmän raporttia, joka on määrä julkaista vuoden 2023 puoliväliin mennessä; kehottaa ottamaan asianmukaisesti huomioon asiaankuuluvien kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden, myös työmarkkinaosapuolten, näkemykset sosiaaliseen suojeluun liittyvissä asioissa, jotta voidaan varmistaa tämän asian asianmukainen seuranta; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kannustaa lisäksi kaikkia jäsenvaltioita panemaan täytäntöön tekijänoikeudesta ja lähioikeuksista digitaalisilla sisämarkkinoilla annetun direktiivin (EU) 2019/790 (23) ja kehottaa niitä jäsenvaltioita, jotka eivät vielä ole saattaneet direktiiviä osaksi kansallista lainsäädäntöään, takaamaan tekijöille ja esiintyjille oikeudenmukaisen, kohtuullisen ja oikeasuhteisen korvauksen; kehottaa komissiota tukemaan toimia, joilla direktiivi saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä ja pannaan täytäntöön; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pitää valitettavana, että EU:n rahoituksen hakumenettelyt muun muassa Luova Eurooppa -ohjelmassa ovat edelleen usein liian raskaita ja luovat tarpeettomia esteitä kaikille potentiaalisille tuensaajille, erityisesti kulttuuri- ja luovien alojen pienille ja mikroyrityksille, joiden hallinnolliset valmiudet ovat rajalliset, ja että tämä koskee organisaatioita sekä Euroopassa että kolmansissa maissa; kehottaa siksi komissiota pyrkimään lisäämään tietoisuutta erilaisista rahoitusmahdollisuuksista ja yksinkertaistamaan edelleen näitä menettelyjä, jotta EU:n rahoitusta voivat saada useammat ja erilaiset organisaatiot, myös pienet ja keskisuuret organisaatiot kaikkein heikoimmassa asemassa olevilla alueilla; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pyytää komissiota panemaan täytäntöön monikielisyyden ja kulttuurisen monimuotoisuuden periaatteen yksinkertaistaessaan näitä menettelyjä ja mahdollistamaan hakemusten tekemisen muilla kielillä alkaen eurooppalaisista kielistä, jotta organisaatioille ja henkilöille, joilla ei ole valmiuksia tai varaa englanniksi kääntämiseen, olisi oikeudenmukaiset mahdollisuudet; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pitää myönteisenä viimeaikaista niin sanotun kaskadirahoituksen käyttöönottoa keinona tavoittaa paremmin kaikki tuensaajat, erityisesti yksityishenkilöt sekä pienet ja keskisuuret organisaatiot; kehottaa komissiota kehittämään edelleen tällaisia järjestelmiä kaikissa kulttuuri- ja luovien alojen kannalta merkityksellisissä ohjelmissa; kehottaa komissiota ottamaan tällaisia välittäjinä toimivia organisaatioita sisältäviä järjestelmiä perustaessaan huomioon välittäjän ja lopullisten edunsaajien väliset mahdolliset eturistiriidat, välittäjille avustusten logistiikasta ja hallinnoinnista aiheutuvat yleiskustannukset sekä avustusten valinta- ja loppuarviointiperusteet; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että EU:n ja jäsenvaltioiden kulttuuripolitiikkoja ja -aloitteita tuetaan riittävällä rahoituksella, luotonsaannin helpottamisella ja valmiuksilla erityisesti vakavien taloudellisten vaikeuksien aikana, jotta voidaan siirtyä kriisinhallintaan keskittyvästä lähestymistavasta kulttuuripolitiikkaa koskevaan pitkän aikavälin strategiaan; |
| --- | --- |

40.

| 41. | muistuttaa, että komission keskeisenä tavoitteena on tukea luovien kumppanuuksien kehittämistä kulttuurialan ja muiden alojen välillä; |
| --- | --- |

41.

| 42. | korostaa Euroopan kulttuuripääkaupunki -aloitteen onnistumista kaupunkien ja alueiden kehittämisessä kaikkialla EU:ssa ja assosioituneissa maissa; korostaa, että Euroopan kulttuuripääkaupunkeja koskevaa unionin toimintaa varten tarvitaan lisärahoitusta, koska covid-19-pandemia ja sen jälkeen kiihtyvä inflaatio ovat heikentäneet merkittävästi edellytyksiä toteuttaa Euroopan kulttuuripääkaupunkeja koskevaa toimintaa; pitää myönteisenä yhteisen tutkimuskeskuksen kehittämää kulttuurialan ja luovien alojen toimintaa kaupungeissa mittaavaa komission seurantavälinettä, jolla edistetään alueiden ja kaupunkien kulttuuri- ja luonnonvarojen puolueetonta arviointia kulttuurin ja matkailun välisen yhteyden pohjalta; kannustaa komissiota seuraamaan kulttuurisia ja luovia tiloja ja kaupunkeja koskevaa toimintapoliittista hanketta kulttuuriin osallistumisen sekä sosiaalisen ja kaupunkialueiden elvyttämisen edistämiseksi; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita hyödyntämään kestävää kulttuurimatkailua koskevan avoimen koordinointimenetelmän raportin suosituksia, jotta voidaan varmistaa oikea tasapaino toisaalta kulttuuriperinnön suojelemisen ja säilyttämisen ja toisaalta vierailijoiden pääsyn ja palvelujen parantamisen välillä; kehottaa samalla jäsenvaltioita seuraamaan valppaasti riskejä, joita massaturismista aiheutuu kulttuuriperinnölle ja luonnon ekosysteemeille, ja korostaa tarvetta löytää taide- ja matkailukohdekaupungeissa tasapaino yhtäältä matkailualan kasvun ja kehityksen ja toisaalta siellä pysyvästi asuvien ihmisten elämänlaadun välillä; |
| --- | --- |

43.

| 44. | panee merkille uuden eurooppalaisen Bauhausin tärkeän panoksen luovana, tieteidenvälisenä ja monialaisena aloitteena, jolla pyritään saavuttamaan EU:n vihreän kehityksen ohjelman tavoitteet yhdistämällä tieteen, teknologian, taiteen ja kulttuurin maailma ja valtavirtaistamalla ympäristökestävyys kaikkiin EU:n politiikkoihin; muistuttaa, että tämän aloitteen olisi perustuttava innovointiin kaikilla tasoilla sekä kaikkien ihmisten, myös sosiaalisesti muita heikommista lähtökohdista tulevien, ja paikallisyhteisöjen aktiiviseen osallistumiseen ja merkitykselliseen mukanaoloon; korostaa, että neuvoston uuden kulttuurialan työsuunnitelman olisi heijastettava uuden eurooppalaisen Bauhausin merkitystä, myös sen ulkoista ulottuvuutta, ja sillä olisi oltava selkeät tulostavoitteet; kehottaa jälleen komissiota esittämään mahdollisimman pian ehdotuksen, että uudesta eurooppalaisesta Bauhausista tehdään seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä uusi erillinen, uusin määrärahoin rahoitettu EU:n ohjelma; |
| --- | --- |

44.

| 45. | nostaa esiin taiteiden ja kulttuurin merkittävän panoksen ympäristö-, ilmasto- ja kestävyyskysymyksiä sekä taiteiden ja kulttuurin sosiaalista ulottuvuutta koskevan tietoisuuden lisäämisessä ja toimintatapojen myönteisten muutosten innoittamisessa; muistuttaa erityisesti, että perinteinen tietämys, joka on osa kulttuuriperintöä, on avainasemassa ilmastonmuutoksen hillitsemistä ja siihen sopeutumista koskevien toimien tehostamisessa; kannustaa siksi komissiota tekemään tiiviimpää yhteistyötä jäsenvaltioiden ja kansalaisyhteiskunnan sekä kansallisten ja paikallisten organisaatioiden kanssa, jotta voidaan lisätä kansalaisten tietoisuutta tästä aiheesta ja tarjota erityistä rahoitusta tällaisille kulttuurialoitteille luomalla synergioita muiden asiaa koskevien EU:n ohjelmien, rahastojen ja politiikkojen kanssa; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kehottaa komissiota, EUH:ta ja jäsenvaltioita suunnittelemaan kulttuuriohjelmansa ympäristökestävyyden ja ilmastokriisin torjunnan periaatteiden mukaisesti ja arvioimaan kaikkien EU:n rahoittamien hankkeiden ympäristövaikutuksia koko niiden elinkaaren ajan; suosittaa, että sidosryhmät ja EU:n rahoituksen saajat pyrkivät noudattamaan hankkeidensa suunnittelussa ja täytäntöönpanossa ympäristöystävällisimpiä menetelmiä ja toimintatapoja; |
| --- | --- |

46.

| 47. | panee tyytyväisenä merkille avoimen koordinointimenetelmän ryhmän raportin ”Strengthening cultural heritage resilience for climate change – where the European Green Deal meets cultural heritage” ja kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita noudattamaan aktiivisesti suosituksia ja hyödyntämään esimerkkejä hyvistä käytännöistä; |
| --- | --- |

47.

| 48. | huomauttaa, että kulttuuriperinnön ja perinteisten rakennusten restauroinnin yhteydessä olisi kiinnitettävä erityistä huomiota kestävyysseikkoihin; tunnustaa, että uudella eurooppalaisella Bauhausilla voidaan edistää kaupunkien ja niiden kulttuuriperinnön suojelua ja ennallistamista luonnonkatastrofien ja ihmisen aiheuttamien vaarojen aiheuttamissa katastrofeissa; korostaa, että kulttuuriperinnön suojelua, säilyttämistä ja ennallistamista koskevien parhaiden käytäntöjen vaihtoa jäsenvaltioiden välillä sekä kolmansien maiden kanssa on jatkettava, mukaan lukien innovatiiviset toimenpiteet nykyisten rakennusten energiatehokkuuden parantamiseksi säilyttäen aina niiden arkkitehtoninen merkitys tai historiallinen luonne, ottaen erityisesti huomioon restauroinnin lopputuloksen aitous ja laatu, jotta ei vaikuteta historiallisten tai taiteellisten rakennusten tai historiallisten keskustojen fyysiseen koskemattomuuteen, arkkitehtoniseen yhtenäisyyteen, historialliseen luonteeseen tai arvoon, asiaa koskevien kansallisten suojelusääntöjen sekä muistomerkkien ja alueiden suojelusta ja restauroinnista vuonna 1964 annetun Venetsian julistuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

48.

| 49. | palauttaa mieliin SEU 3 artiklan, jossa määrätään, että EU huolehtii Euroopan kulttuuriperinnön vaalimisesta ja kehittämisestä; korostaa, että ihmisten terveyden ja ympäristön suojelun vaaditun tason ylläpitäminen ei ole ristiriidassa Euroopan kulttuuriperinnön säilyttämisen kanssa; huomauttaa, että vuonna 2022 julkaistussa komission ja jäsenvaltioiden asiantuntijoiden raportissa kulttuuriperinnön ilmastokestävyyden vahvistamisesta ”Strengthening cultural heritage resilience for climate change” todetaan selvästi, että ilmastokriisiä ei voida ratkaista ajamalla kulttuuriperintö kriisiin; kehottaa siksi komissiota ottamaan nämä näkökohdat huomioon päätettäessä sellaisten aineiden sisällyttämisestä kemikaalien rekisteröinnistä, arvioinnista, lupamenettelyistä ja rajoituksista annetun asetuksen (REACH) liitteessä XIV olevaan luvanvaraisten aineiden luetteloon, joita tarvitaan kulttuuriperinnön restauroinnissa; pyytää komissiota näissä tapauksissa arvioimaan huolellisesti tällaisten aineiden käytön sosioekonomisia hyötyjä suhteessa ihmisten terveydelle tai ympäristölle aiheutuvaan riskiin, jotta molemmat edut suojataan asianmukaisesti; pyytää komissiota myös harkitsemaan soveltuvia vaihtoehtoisia aineita tai tekniikoita REACH-asetuksen 60 artiklan ja 58 artiklan 2 kohdan (ja muiden asiaankuuluvien artiklojen) mukaisesti; korostaa, että kulttuuriperintöala on ryhtynyt esimerkillisiin toimiin huolehtimalla ammattitoimintaansa harjoittavien käsityöläisten ja taiteilijoiden suojelemisesta lakisääteisin vaatimuksin; pyytää myöntämään kulttuurialalle ja kulttuuriperintöön liittyvälle toiminnalle tarvittaessa vapautuksia ja poikkeuksia edellä mainitusta asetuksesta, jotta vältetään monien käsiteollisuusyritysten sulkeminen tai muualle siirtäminen sekä mahdolliset kielteiset vaikutukset unionin laajan perinnön restauroimiseen, ylläpitämiseen ja konservoimiseen; kehottaa EU:n toimielimiä kuulemaan kulttuuriperintöalaa ja ottamaan sen mukaan kaikkiin alustaviin keskusteluihin, jotka liittyvät niiden toimintaan suoraan vaikuttaviin sääntelyn tai lainsäädännön muutoksiin; |
| --- | --- |

49.

| 50. | kehottaa komissiota ja EUH:ta vahvistamaan yhteistyötä Euroopan neuvoston kanssa, myös kulttuurireittien osalta, jotta voidaan edistää kulttuurisen monimuotoisuuden ja kulttuurienvälisen vuoropuhelun perusarvoja sekä vähemmän tunnettujen kohteiden kestävää aluekehitystä samalla kun säilytetään, suojellaan ja kunnostetaan näiden kohteiden kulttuuri- ja luonnonperintöä; |
| --- | --- |

50.

| 51. | toteaa, että digitaalisen siirtymän avulla voidaan maksimoida kulttuuriperinnön hyödyt; korostaa kulttuuri- ja luovien alojen digitalisaation asettamia haasteita ja tarvetta pohtia ja muokata jatkuvasti uudelleen liiketoimintamalleja ja korostaa kulttuuri- ja luovien alojen työntekijöiden uudelleenkoulutusta; korostaa, että on tärkeää taata rahoitus kulttuurisisällön ja luovan sisällön ja eurooppalaisen kulttuuriperinnön kestävälle digitoinnille, säilyttämiselle ja verkossa saataville asettamiselle; muistuttaa, että on tärkeää investoida kaikkien digitaaliseen lukutaitoon, myös keinona nauttia kulttuurista; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pyytää komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan kulttuuriperinnön digitalisointia käsitellessään huomioon metaversumiin liittyvät kehitykset ja säilyttämään Euroopan kulttuuriperintöä, kun sitä toistetaan virtuaalisesti tai kun se saatetaan jollakin tavalla osaksi metaversumia; |
| --- | --- |

52.

| 53. | panee erityisesti merkille EU:n digitaali-innovointikeskittymien verkoston ja luovien innovointikokeilujen myönteisen panoksen, sillä ne tukevat Euroopan kulttuuri- ja luovien alojen innovointivalmiuksia digitaali- ja audiovisuaalialalla; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pitää myönteisenä Kulttuuri, luovuus ja osallisuutta edistävä yhteiskunta -klusterin sisällyttämistä Horisontti Eurooppa -puiteohjelmaan sekä tutkimus- ja innovointitoimia koskevien ehdotuspyyntöjen lisääntymistä kulttuuriperinnön alalla ja kulttuuri- ja luovilla aloilla ja suhtautuu myönteisesti Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin (EIT) kulttuuria ja luovuutta käsittelevän osaamis- ja innovaatioyhteisön äskettäiseen käynnistämiseen; odottaa kiinnostuneena näiden ehdotuspyyntöjen tuloksia ja erityisesti sitä, miten tutkimus ja innovointi voivat edistää Euroopan kansainvälisten kulttuurisuhteiden kehittämistä; |
| --- | --- |

54.

| 55. | tunnustaa aineettomien hyödykkeiden ja teollis- ja tekijänoikeuspainotteisten toimialojen keskeisen merkityksen EU:n talouskasvulle sekä sen kulttuurin resilienssille ja näkyvyydelle ja korostaa, että teollis- ja tekijänoikeudet näyttelevät jo nyt ratkaisevaa osaa Euroopan digitaalisessa muutoksessa; korostaa, että näiden hyödykkeiden ja toimialojen oikeudellista suojaa on parannettava riittävästi, jotta kaikki kulttuuriteosten ja luovien teosten tekijät voivat hyötyä teollis- ja tekijänoikeuksistaan; pyytää tähän liittyen komissiota toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet digitalisoituneen eurooppalaisen toimintaympäristön henkisen omaisuuden suojaamiseksi; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pitää valitettavana paperimuotoisen kulttuuriaineiston asteittaista katoamista ja tämän suuntauksen vaikutuksia kustannusalaan, erityisesti pieniin ja keskisuuriin kustantamoihin ja kirjakauppoihin; |
| --- | --- |

56.

Ulkoinen ulottuvuus ja kansainväliset kulttuurisuhteet

| 57. | katsoo, että kulttuurilla ja kulttuurienvälisellä vuoropuhelulla on keskeinen merkitys keskinäisen ymmärtämyksen edistämisessä yhteiskunnassa ja eri yhteiskuntien välillä sekä kommunikoinnin palauttamisessa kielirajojen yli kansainvälisellä näyttämöllä haastavissa globaaleissa tilanteissa, siten, että osoitetaan kulttuurisen monimuotoisuuden ja ihmisoikeuksien arvo sekä kunnioitetaan ja tuetaan niitä; korostaa EU:n roolia kulttuuripolitiikkaa koskevan jatkuvan vuoropuhelun edistämisessä jäsenvaltioidensa ja kolmansien maiden välillä ja kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan riittävän rahoituksen, jotta voidaan vahvistaa EU:n kansainvälisiä valmiuksia kulttuurin alalla ja mahdollistaa eurooppalaisten kulttuuri- ja luovien alojen, myös pienempien organisaatioiden ja taiteilijoiden, kansainvälinen toiminta; |
| --- | --- |

57.

| 58. | tuomitsee sen, että erityisesti autoritaariset hallitukset käyttävät kulttuuria, myös kulttuuri- ja koulutuslaitostensa kautta, siihen, että ne yrittävät määritellä uudelleen kansainvälisiä sääntöjä ja arvoja kyseenalaistamalla niiden yleismaailmallisuuden sekä käyttää poliittista vaikutusvaltaansa loukkaamalla taiteellista ja akateemista vapautta; |
| --- | --- |

58.

| 59. | korostaa EU:n kansainvälisten kulttuurisuhteiden mahdollisuuksia torjua disinformaatiota kolmansissa maissa ja ulkomaista sekaantumista EU:ssa sekä vihamielisiä narratiiveja EU:ta vastaan epäliberaaleissa ja autoritaarisissa hallinnoissa; kehottaa EUH:ta laatimaan tutkimuksen vihamielisten valtiollisten toimijoiden yleisyydestä ja vaikutuksesta Euroopan kansainvälisissä kulttuurisuhteissa, joihin EU osallistuu; |
| --- | --- |

59.

| 60. | huomauttaa, että EU:n kulttuurisuhteiden ja EU:n kulttuuridiplomatian käsitteet eroavat toisistaan päätöksentekoprosessien, ohjelmien suunnittelun ja täytäntöönpanon sekä yleisen filosofiansa suhteen; korostaa, että molemmat toimintatavat voivat toimia rinnakkain ja täydentää toisiaan mutta niillä on eri tarkoitukset; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pitää valitettavana, että EU:lla ei ole selvää ja johdonmukaista kansainvälisiä kulttuurisuhteita koskevaa strategiaa; kannustaa voimakkaasti komissiota ja EUH:ta vaihtamaan säännöllisesti käytäntöjä ja saatuja kokemuksia ja kehittämään yhteistyössä Euroopan unionin kansallisten kulttuuri-instituuttien (EUNIC) klusterien ja kolmansien maiden kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa johdonmukaisia strategioita, jotka perustuvat yhteisesti jaettuun käsitykseen siitä, mitä kansainvälisillä kulttuurisuhteilla tarkoitetaan, mukaan lukien toimet niiden täytäntöönpanemiseksi ja räätälöidyt suuntaviivat kulttuurisuhteita koskeville toimille, joita kolmansissa maissa sijaitsevat EU:n edustustot ja jäsenvaltioiden diplomaattiedustustot panevat täytäntöön; suosittaa, että näihin strategioihin sisällytetään investointeja EU:n yhteisen kulttuuriperinnön näkyvyyteen ja strategiseen viestintään siitä ja sen panoksesta demokratian ja arvojen edistämisessä; |
| --- | --- |

61.

| 62. | korostaa, että EU:n on osallistuttava kansainvälisiin kulttuurisuhteisiin omilla välineillään, jotta EU:n kulttuurista voidaan esittää maailmannäyttämöllä sellainen kuva, jossa se on suurempi kuin osiensa summa, ja siten täydennettävä jäsenvaltioiden ulkomaisten kulttuuri-instituuttien työtä; kehottaa kehittämään EU:n kansainvälisiä kulttuurisuhteita ja kulttuuridiplomatiaa varten oman ja itsenäisen välineistön, jossa hyödynnetään Euroopan unionin kansallisten kulttuuri-instituuttien (EUNIC) ja jäsenvaltioiden ulkomailla sijaitsevien kulttuuri-instituuttien sekä kolmansien maiden kansalaisyhteiskunnan ja kulttuurisektorien kokemuksia ja tehdään yhteistyötä niiden kanssa; korostaa, että tällaisen välineistön avulla olisi pyrittävä toteuttamaan toimia, joilla edistetään eurooppalaista kulttuuria ulkomailla ja tarjotaan kolmansien maiden kulttuuri- ja luoville aloille teknisten ja aineellisten valmiuksien kehittämistä koskevaa ja taloudellista tukea, minkä vuoksi niitä olisi tuettava riittävillä omilla varoilla ja määrärahoilla; |
| --- | --- |

62.

| 63. | kehottaa komissiota ja EUH:ta toteuttamaan tutkimuksen, jossa arvioidaan mahdollisuutta joko sisällyttää naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineeseen (NDICI) – Globaali Eurooppa erityinen kansainvälisiä kulttuurisuhteita koskeva luku tai vahvistaa Luova Eurooppa -ohjelman ulkoista ulottuvuutta mahdollisesti perustamalla kansainvälisten kulttuurisuhteiden hankkeiden rahoitusta koskeva lohko; kehottaa komissiota ja EUH:ta myöntämään tähän tarkoitukseen uutta rahoitusta sen varmistamiseksi, että uusia toimia ei rahoiteta nykyisten ohjelmien kustannuksella; |
| --- | --- |

63.

| 64. | kehottaa jäsenvaltioita, komissiota ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa tehostamaan ponnistelujaan EU:n yhteisten kantojen aikaansaamiseksi monenvälisissä foorumeissa ja verkostoissa ja tarvittaessa puhumaan yhdellä äänellä asioissa, jotka vaikuttavat kansainvälisiin kulttuurisuhteisiin; |
| --- | --- |

64.

| 65. | korostaa, että EU:n on kaikkialla maailmassa oltava täysimääräisesti läsnä kulttuuritapahtumissa, erityisesti niissä, jotka ovat maailmanlaajuisia, kuten maailmannäyttelyt; pyytää EU:lle mahdollisuutta järjestää maailmannäyttely, joka voitaisiin järjestää eri jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pitää myönteisinä jäsennellyn vuoropuhelun ”Voices of Culture” julkaisemia suosituksia kansainvälisistä kulttuurisuhteista ja kehottaa komissiota, EUH:ta ja jäsenvaltioita ottamaan ne asianmukaisesti huomioon laatiessaan kansainvälisiä kulttuurisuhteita koskevia strategioitaan; kehottaa erityisesti komissiota, EUH:ta ja jäsenvaltioita soveltamaan alhaalta ylöspäin suuntautuvaa, ihmisoikeuksiin perustuvaa ihmiseltä ihmiselle -lähestymistapaa luodessaan kulttuurisuhteitaan kolmansiin maihin ja suunnittelemaan ja panemaan täytäntöön kansainvälisiä kulttuurisuhteita koskevan strategiansa ja hankesuunnittelunsa siten, että otetaan huomioon kumppanimaiden ja paikallisyhteisöjen tarpeet ja vaatimukset ja niitä kohdellaan tasavertaisina kumppaneina; korostaa, että kyseisten strategioiden olisi vastattava kunkin kumppanimaan tai -alueen tarpeita ja erityistä poliittista ja sosioekonomista tilannetta sen sijaan, että ne perustuisivat kaikille sopivaan lähestymistapaan; kehottaa rahoittamaan asianmukaisesti kansainvälisiä kulttuurisuhteita nykyisissä kulttuuri- ja koulutusohjelmissa naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen maantieteellisten sekä temaattisten ohjelmien kautta; toteaa, että yhteistyö paikallisten organisaatioiden, myös kulttuurien ja uskontojen välisten toimijoiden, kanssa on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan vahvistaa yhteisiin arvoihin, kuten rauhaan, suvaitsevaisuuteen ja keskinäiseen ymmärtämykseen, perustuvia suhteita ja varmistaa EU:n rahoittamien hankkeiden pitkän aikavälin kestävyys; |
| --- | --- |

66.

| 67. | antaa tunnustusta jäsenvaltioiden kulttuuri-instituuttien ja -organisaatioiden sekä Euroopan unionin kansallisten kulttuuri-instituuttien klusterien kolmansissa maissa tekemälle työlle; kannustaa lisäämään näiden välistä yhteistyötä ja kehittämään niiden verkostoa paikallisten kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden kanssa kiinnittäen erityistä huomiota pienempiin jäsenvaltioihin ja jäsenvaltioihin, joiden kulttuurinen näkyvyys ulkomailla on vähäinen tai olematon, ja niiden kulttuuriedustustarpeisiin; |
| --- | --- |

67.

| 68. | panee tyytyväisenä merkille, että useat komission ja EUH:n yksiköt tekevät monialaista työtä kansainvälisten kulttuurisuhteiden alalla; kehottaa komissiota ja EUH:ta parantamaan asianomaisten yksiköiden välisiä koordinointimekanismeja muun muassa kehittämällä johdonmukaisempia ja yksinkertaisempia työmenetelmiä, jotta voidaan maksimoida tehokkuus, välttää päällekkäiset toimet ja varmistaa institutionaalinen muisti; |
| --- | --- |

68.

| 69. | suhtautuu myönteisesti kulttuuristen yhteyspisteiden luomiseen EU:n edustustoissa; kannustaa EU:n edustustoja vahvistamaan niiden roolia, parantamaan niiden taitoja ja integroimaan ne poliittisiin ryhmiinsä viestintä- ja tapahtumatiimien sijaan; kehottaa osoittamaan tarvittavat talousarvio- ja henkilöstöresurssit komission ja EUH:n päätoimipaikoissa ja EU:n edustustoissa toimiville EU:n kansainvälisistä kulttuurisuhteista ja kulttuuridiplomatiasta vastaaville tiimeille, jotta voidaan helpottaa ja lujittaa kulttuuriyhteistyötä kaikkien asianomaisten paikallisten toimijoiden, myös julkisten laitosten, kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden ja tiedemaailman kanssa kolmansissa maissa; |
| --- | --- |

69.

| 70. | kannustaa jäsenvaltioita ja EUH:ta sisällyttämään kulttuuripolitiikan, kansainväliset kulttuurisuhteet ja kulttuuridiplomatian koko diplomaattihenkilöstönsä koulutukseen, jotta voidaan lisätä diplomaattien tietoisuutta kansainvälisten kulttuurisuhteiden asemasta keskeisenä ja riippumattomana alana julkisuusdiplomatiassa ja kehittää asianmukaista poliittista ja toimintapoliittista osaamista kansainvälisten kulttuurisuhteiden ja kulttuuridiplomatian alalla; odottaa Euroopan parlamentin pilottihankkeen perusteella äskettäin käynnistetyn Euroopan diplomaattiakatemian tuloksia ja EUH:n tilaaman toteutettavuustutkimuksen julkaisemista marraskuussa; |
| --- | --- |

70.

| 71. | panee tyytyväisenä merkille European Spaces of Culture -valmistelutoimen alustavat tulokset; korostaa hankekumppaneiden toteuttamien innovatiivisten yhteistyömallien myönteisiä tuloksia ja toteaa, että yhteistyömallit perustuvat paikallisten sidosryhmien kanssa tasavertaisen kumppanuuden hengessä luotuihin ideoihin; kehottaa komissiota jatkamaan tämän erittäin onnistuneen toimen rahoittamista; kannustaa EU:n ja kolmansien maiden kulttuurialan toimijoita kartoittamaan uusia yhteistyöjärjestelyjä, kuten yhteisten taideteosten ja kansainvälisten yhteistuotantojen yhteiskehittämistä, jotta voidaan edistää keskinäistä ymmärtämystä yli kielirajojen ja valtioiden rajojen; |
| --- | --- |

71.

| 72. | korostaa, että EU:lla on mahdollisuus vahvistaa kansainvälisiä kulttuuriyhteistyökumppanuuksiaan syrjäisimpien alueidensa ja merentakaisten maidensa ja alueidensa kautta, sillä ne sijaitsevat maantieteellisissä, kulttuurisissa ja kielellisissä risteyksissä eri puolilla maailmaa; kehottaa EU:ta suunnittelemaan kansainvälisiä kulttuuriyhteistyöhankkeita, joihin syrjäisimmät alueet ja merentakaiset maat ja alueet osallistuvat, alueellisen yhdentymisen edistämiseksi ja uusien kumppanuuksien luomiseksi kumppanimaiden kanssa; |
| --- | --- |

72.

| 73. | korostaa tarvetta lisätä toimia kulttuuriesineiden laittoman kaupan torjumiseksi; pitää myönteisenä komission äskettäin järjestämää kuulemista uuden toimintasuunnitelman valmistelemiseksi, jotta voidaan tarjota selkeä, kattava ja tehokas kehys EU:n osallistumiselle kulttuuriesineiden laittoman kaupan torjuntaan rikollisen toiminnan lopettamiseksi ja kulttuuriperinnön suojelemiseksi sisämarkkinoilla osana järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskevaa EU:n strategiaa; kehottaa parantamaan EU:n ja kolmansien maiden välistä yhteistyötä kulttuuriperinnön säilyttämiseksi ja suojelemiseksi ja kulttuuriesineiden laittoman kaupan torjumiseksi; |
| --- | --- |

73.

| 74. | palauttaa mieleen, että arkeologinen perintö ja kulttuuriperintö ovat olennainen osa ihmisten identiteettiä; tuomitsee siksi kulttuuriesineiden laittoman viennin ja kaupan; suhtautuu myönteisesti tiettyjen jäsenvaltioiden pyrkimyksiin palauttaa kulttuuriteokset ja -esineet alkuperäisiin paikkoihinsa osana ulkopoliittista strategiaansa, jotta voidaan edistää keskinäistä ymmärrystä toisen osapuolen kulttuuriperinnöstä sekä tukea itsenäisen kulttuuripolitiikan kehittämistä kolmansissa maissa; kehottaa komissiota ja EUH:ta tukemaan aktiivisesti näitä jäsenvaltioita niiden kolmansien maiden kanssa käymissä neuvotteluissa kokonaisvaltaisen lähestymistavan mukaisesti ja tukemaan aktiivisesti kaikkien jäsenvaltioiden toimia kulttuuri- ja historiaperintönsä suojelemiseksi ja hyvittämiseksi MONDIACULT 2022 -konferenssin julistuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

74.

| 75. | muistuttaa, että on tärkeää edistää kulttuuria kestävän kehityksen edistäjänä, sillä se tarjoaa suuria mahdollisuuksia sosiaaliseen ja taloudelliseen kasvuun; kehottaa komissiota helpottamaan sitä, että kulttuurialan toimijat ja kansalaisyhteiskunnan organisaatiot antavat panoksensa kestävään kehitykseen osallistumalla aktiivisesti säännölliseen vuoropuheluun, ammatillisiin verkostoihin ja useiden sidosryhmien kumppanuuksiin sekä naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineestä rahoitetuilla toimilla kulttuurin alalla; kehottaa komissiota ja EUH:ta seuraamaan kansainvälisen kulttuuriyhteistyön toimien täytäntöönpanon tilannetta ja naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen avulla saavutettuja tuloksia ja raportoimaan niistä säännöllisesti parlamentille; |
| --- | --- |

75.

| 76. | muistuttaa, että kestävän kehityksen tavoitteiden puitteissa kulttuurin edistäminen ja turvaaminen on sekä päämäärä itsessään, erityisesti alatavoitteiden 4.7, 8.9 ja 11.4 mukaisesti, että keskeinen tekijä YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelman täytäntöönpanossa; korostaa kulttuurin ja kulttuurihankkeiden monialaista luonnetta, jonka ansiosta ne voivat vaikuttaa myönteisesti kaikkien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseen; kehottaa komissiota, kolmansissa maissa olevia EU:n edustustoja ja jäsenvaltioita tutkimaan lähemmin kulttuurin ja kulttuuripolitiikan välisiä yhteyksiä ja kaikkien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista, muun muassa siten, että taiteilijat ja kulttuurialan työntekijät osallistuvat osallistavaan vuoropuheluun, ammatillisiin verkostoihin, vaihtoihin ja useiden sidosryhmien välisiin kumppanuuksiin ja tuetaan kansalaisyhteiskunnan organisaatioita; kehottaa komissiota ja EUH:ta järjestämään lisää selontekoja ja tilaisuuksia näkemysten ja käytäntöjen vaihtoon näiden yhteisten painopisteiden asianmukaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi; |
| --- | --- |

76.

| 77. | korostaa kulttuurin ja aineellisen ja aineettoman kulttuuriperinnön tarjoamia mahdollisuuksia viestintä- ja keskustelukanavana, rauhanrakentamisessa, sovinnonteon edistämisessä ja konfliktien ennaltaehkäisyssä; kannustaa tässä yhteydessä tehostamaan Unescon kanssa tehtävää yhteistyötä kulttuuriperinnön suojelemiseksi ja tiedonhankintamatkojen käynnistämiseksi; |
| --- | --- |

77.

| 78. | pyytää komissiota tuomitsemaan jyrkästi historiallisen, taide- ja kulttuuriperinnön tuhoamisen viimeaikaisissa konflikteissa sekä historiallisen, taide- ja kulttuuriperinnön järjestelmällisen ja poliittisen tai ideologisen tuhoamisen sekä suvereenien valtioiden, kansojen ja vähemmistöjen identiteettien ja kulttuurien tuhoamisen, kuten Azerbaidžanin jatkuvat toimet armenialaisen kulttuuriperinnön hävittämiseksi ja sen olemassaolon kiistämiseksi Vuoristo-Karabahissa ja sen ympäristössä sekä Ukrainan kulttuurikohteiden tahallisen tuhoamisen Venäjän provosoimattoman ja laittoman hyökkäyssodan seurauksena; muistuttaa, että kulttuuriperinnön tuhoaminen voi olla sotarikos ja ihmisoikeusloukkaus, ja muistuttaa tässä yhteydessä jäsenvaltioiden vastuusta suojella muun muassa kulttuuriperintöä aseellisten konfliktien jälkeen ja niiden aikana; kehottaa sisällyttämään kulttuuriperinnön suojelun EU:n yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan operaatioihin tarjoamalla apua ja koulutusta paikallisille kumppaneille kulttuuriperintöön vaikuttaviin turvallisuushaasteisiin vastaamisessa; kehottaa asettamaan kohdennettuja pakotteita henkilöille ja yhteisöille, jotka ovat vastuussa kulttuuriperinnön tuhoamisesta tai laittomasta kaupasta, sillä tämä on tärkeä askel tällaisiin tekoihin liittyvän pelotevaikutuksen ja vastuuvelvollisuuden varmistamisessa; |
| --- | --- |

78.

| 79. | kehottaa komissiota ja EUH:ta tarjoamaan teknistä ja aineellista apua kumppaneille jäsenvaltioissa ja kolmansissa maissa tietoisuuden lisäämiseksi ja kulttuuriperinnön säilyttämiseksi ja hallinnoimiseksi tarvittavien taitojen ja tietämyksen kehittämiseksi, myös tekemällä yhteistyötä kolmansien maiden nuorisojärjestöjen ja oppilaitosten kanssa; |
| --- | --- |

79.

| 80. | varoittaa komissiota, EUH:ta, kolmansissa maissa sijaitsevia EU:n edustustoja ja jäsenvaltioita siitä, että EU:n rahoittama sodan runtelemien kulttuuriperintökohteiden restaurointi kolmansissa maissa ei saisi hyödyttää vihamielisiä tahoja, joita syytetään ihmisoikeusloukkauksista, legitimoida autoritaarisia hallintoja eikä normalisoida suhteita niihin; |
| --- | --- |

80.

| 81. | kehottaa jäsenvaltioita ottamaan parlamentin kannan asianmukaisesti huomioon hyväksyessään kulttuurialan työsuunnitelman kaudelle 2023–2026; |
| --- | --- |

81.

o

o o

| 82. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle ja Euroopan ulkosuhdehallinnolle. |
| --- | --- |

82.

---

(1)  EUVL C 388, 13.11.2020, s. 30.

(2)  EUVL C 334, 19.9.2018, s. 112.

(3)  EUVL C 456, 10.11.2021, s. 24.

(4)  EUVL C 125 E, 22.5.2008, s. 223.

(5)  EUVL C 184, 5.5.2022, s. 88.

(6)  EUVL C 347, 9.9.2022, s. 15.

(7)  EUVL C 385, 22.9.2021, s. 152.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0319.

(9)  EUVL C 385, 22.9.2021, s. 2.

(10)  EUVL L 189, 28.5.2021, s. 34.

(11)  EUVL L 189, 28.5.2021, s. 1.

(12)  EUVL L 202, 8.6.2021, s. 32.

(13)  EUVL L 462, 28.12.2021, s. 1.

(14)  EUVL L 437, 28.12.2020, s. 116.

(15)  EUVL L 131, 20.5.2017, s. 1.

(16)  EUVL L 131, 20.5.2017, s. 1.

(17)  Ernst & Young, ”Rebuilding Europe: The cultural and creative economy before and after the COVID-19 crisis”, tammikuu 2021.

(18)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. syyskuuta 2020 Euroopan kulttuurisesta elpymisestä (EUVL C 385, 22.9.2021, s. 152) ja päätöslauselma 20. lokakuuta 2021 taiteilijoiden tilanteesta ja kulttuurialan elpymisestä EU:ssa (EUVL C 184, 5.5.2022, s. 88).

(19)  Fancourt, D. ja Finn, S., ”What is the evidence on the role of the arts in improving health and well-being? A scoping review”, WHO:n Euroopan aluetoimisto (Health Evidence Network -verkoston (HEN) yhteenvetoraportti 67), Kööpenhamina, 2019.

(20)  British Council ja Goethe Institut, ”Cultural Value – Cultural Relations in Societies in Transition: A Literature Review”, 2018, s. 7.

(21)  Rivera, T., ”Distinguishing Cultural Relations From Cultural Diplomacy: The British Council’s Relationship With Her Majesty’s Government”, Figueroa Press, Los Angeles, 2015, s. 9–10.

(22)  EUVL C 456, 10.11.2021, s. 24.

(23)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/790, annettu 17. huhtikuuta 2019, tekijänoikeudesta ja lähioikeuksista digitaalisilla sisämarkkinoilla ja direktiivien 96/9/EY ja 2001/29/EY muuttamisesta (EUVL L 130, 17.5.2019, s. 92).

---

Torstai 15. joulukuuta 2022

| 17.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 177/95 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 177/95

---

P9_TA(2022)0445

Kiinan hallituksen tukahduttamat rauhanomaiset mielenosoitukset Kiinan kansantasavallassa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. joulukuuta 2022 Kiinan hallituksen tukahduttamista rauhanomaisista mielenosoituksista Kiinan kansantasavallassa (2022/2992(RSP))

(2023/C 177/10)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Kiinasta ja erityisesti 9. kesäkuuta 2022 antamansa päätöslauselman Xinjiangin ihmisoikeustilanteesta, mukaan lukien Xinjiangin poliisirekisteriin kerätyt tiedot (1), 20. tammikuuta 2022 antamansa päätöslauselman perusoikeuksien loukkauksista Hongkongissa (2), 16. syyskuuta 2021 antamansa päätöslauselman EU:n uudesta Kiina-strategiasta (3), 20. toukokuuta 2021 antamansa päätöslauselman Kiinan vastapakotteista EU:n yhteisöille ja Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien jäsenille (4), 21. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman Hongkongin demokraattiseen oppositioon kohdistetuista pakkokeinoista (5), 12. syyskuuta 2018 antamansa päätöslauselman EU:n ja Kiinan suhteiden tilasta (6) ja 16. joulukuuta 2015 antamansa päätöslauselman EU:n ja Kiinan suhteista (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Kiinasta ja erityisesti 9. kesäkuuta 2022 antamansa päätöslauselman Xinjiangin ihmisoikeustilanteesta, mukaan lukien Xinjiangin poliisirekisteriin kerätyt tiedot (1), 20. tammikuuta 2022 antamansa päätöslauselman perusoikeuksien loukkauksista Hongkongissa (2), 16. syyskuuta 2021 antamansa päätöslauselman EU:n uudesta Kiina-strategiasta (3), 20. toukokuuta 2021 antamansa päätöslauselman Kiinan vastapakotteista EU:n yhteisöille ja Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien jäsenille (4), 21. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman Hongkongin demokraattiseen oppositioon kohdistetuista pakkokeinoista (5), 12. syyskuuta 2018 antamansa päätöslauselman EU:n ja Kiinan suhteiden tilasta (6) ja 16. joulukuuta 2015 antamansa päätöslauselman EU:n ja Kiinan suhteista (7),

| — | ottaa huomioon 1. huhtikuuta 2022 pidetyn EU:n ja Kiinan huippukokouksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. huhtikuuta 2022 pidetyn EU:n ja Kiinan huippukokouksen,

| — | ottaa huomioon 27. heinäkuuta 2022 hyväksytyt YK:n ihmisoikeuskomitean loppupäätelmät kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen täytäntöönpanosta Hongkongin erityishallintoalueella ja Macaon erityishallintoalueella, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. heinäkuuta 2022 hyväksytyt YK:n ihmisoikeuskomitean loppupäätelmät kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen täytäntöönpanosta Hongkongin erityishallintoalueella ja Macaon erityishallintoalueella,

| — | ottaa huomioon vuonna 1984 annetun Kiinan ja Yhdistyneen kuningaskunnan yhteisen julistuksen ja vuonna 1987 annetun Kiinan ja Portugalin yhteisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1984 annetun Kiinan ja Yhdistyneen kuningaskunnan yhteisen julistuksen ja vuonna 1987 annetun Kiinan ja Portugalin yhteisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2019 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Strateginen katsaus EU:n ja Kiinan suhteisiin” (JOIN(2019)0005), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2019 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Strateginen katsaus EU:n ja Kiinan suhteisiin” (JOIN(2019)0005),

| — | ottaa huomioon, että vuoden 2019 Saharov-palkinto myönnettiin uiguuritaloustieteilijä Ilham Tohtille, joka puolustaa rauhanomaisesti Kiinan uiguurivähemmistön oikeuksia, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että vuoden 2019 Saharov-palkinto myönnettiin uiguuritaloustieteilijä Ilham Tohtille, joka puolustaa rauhanomaisesti Kiinan uiguurivähemmistön oikeuksia,

| — | ottaa huomioon 5. joulukuuta 2022 annetun neuvoston päätöksen jatkaa rajoittavista toimenpiteistä vakavien ihmisoikeusloukkausten ja -rikkomusten torjumiseksi 7. joulukuuta 2020 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2020/1998 (8) mukaisten toimenpiteiden voimassaoloa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. joulukuuta 2022 annetun neuvoston päätöksen jatkaa rajoittavista toimenpiteistä vakavien ihmisoikeusloukkausten ja -rikkomusten torjumiseksi 7. joulukuuta 2020 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2020/1998 (8) mukaisten toimenpiteiden voimassaoloa,

| — | ottaa huomioon neuvoston puheenjohtajan Charles Michelin huomautukset, jotka tämä esitti sen jälkeen, kun hän oli 1. joulukuuta 2022 tavannut Kiinan presidentin Xi Jinpingin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston puheenjohtajan Charles Michelin huomautukset, jotka tämä esitti sen jälkeen, kun hän oli 1. joulukuuta 2022 tavannut Kiinan presidentin Xi Jinpingin,

| — | ottaa huomioon Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH) 2. joulukuuta 2022 julkaistun lehdistötiedotteen ”EU-U.S.: Consultations between the U.S. Deputy Secretary of State Wendy Sherman and European External Action Service Secretary General Stefano Sannino”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH) 2. joulukuuta 2022 julkaistun lehdistötiedotteen ”EU-U.S.: Consultations between the U.S. Deputy Secretary of State Wendy Sherman and European External Action Service Secretary General Stefano Sannino”,

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Josep Borrellin ja Kiinan valtiollisen neuvonantajan ja ulkoministerin Wang Yin 28. syyskuuta 2021 käymän yhdennentoista EU:n ja Kiinan strategisen vuoropuhelun, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Josep Borrellin ja Kiinan valtiollisen neuvonantajan ja ulkoministerin Wang Yin 28. syyskuuta 2021 käymän yhdennentoista EU:n ja Kiinan strategisen vuoropuhelun,

| — | ottaa huomioon Kiinan kansantasavallan perustuslain 35 pykälän, jonka mukaan Kiinan kansantasavallan kansalaisilla on sananvapaus, lehdistön vapaus, kokoontumisvapaus, yhdistymisvapaus sekä kulkueiden ja mielenosoitusten järjestämisen vapaus; |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kiinan kansantasavallan perustuslain 35 pykälän, jonka mukaan Kiinan kansantasavallan kansalaisilla on sananvapaus, lehdistön vapaus, kokoontumisvapaus, yhdistymisvapaus sekä kulkueiden ja mielenosoitusten järjestämisen vapaus;

| — | ottaa huomioon 16. joulukuuta 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, jonka Kiina allekirjoitti vuonna 1998 mutta jota se ei ole koskaan ratifioinut, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. joulukuuta 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, jonka Kiina allekirjoitti vuonna 1998 mutta jota se ei ole koskaan ratifioinut,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan EU:n toimintasuunnitelman 2020–2024 ja ihmisoikeuksien puolustajia koskevat EU:n suuntaviivat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan EU:n toimintasuunnitelman 2020–2024 ja ihmisoikeuksien puolustajia koskevat EU:n suuntaviivat,

| — | ottaa huomioon 31. elokuuta 2022 julkaistun YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston raportin Xinjiangista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 31. elokuuta 2022 julkaistun YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston raportin Xinjiangista,

| — | ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan,

| A. | katsoo, että ihmisoikeuksien, demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen edistämisen ja kunnioittamisen olisi oltava EU:n Kiina-suhteiden keskiössä, sillä EU on sitoutunut ylläpitämään näitä arvoja ulkoisessa toiminnassaan ja Kiina on sitoutunut noudattamaan niitä omassa kehitysyhteistyössään ja kansainvälisessä yhteistyössään; |
| --- | --- |

A.

katsoo, että ihmisoikeuksien, demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen edistämisen ja kunnioittamisen olisi oltava EU:n Kiina-suhteiden keskiössä, sillä EU on sitoutunut ylläpitämään näitä arvoja ulkoisessa toiminnassaan ja Kiina on sitoutunut noudattamaan niitä omassa kehitysyhteistyössään ja kansainvälisessä yhteistyössään;

| B. | ottaa huomioon, että Kiina on vuodesta 2020 lähtien harjoittanut koronan suhteen hyvin tiukkaa nollatoleranssia; toteaa, että siihen kuuluvat joukkotestaukset ja äkillisesti määrättävät pitkäkestoiset sulkutoimet, jotka rajoittavat huomattavasti ihmisten vapautta ja oikeuksia; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Kiina on vuodesta 2020 lähtien harjoittanut koronan suhteen hyvin tiukkaa nollatoleranssia; toteaa, että siihen kuuluvat joukkotestaukset ja äkillisesti määrättävät pitkäkestoiset sulkutoimet, jotka rajoittavat huomattavasti ihmisten vapautta ja oikeuksia;

| C. | ottaa huomioon, että nämä ankarat rajoitukset ovat johtaneet usein toistuviin ja pitkittyneisiin sulkutiloihin, vaatimuksiin laajamittaisista ja järjestelmällisistä testauksista ja karanteeneista sekä suhteettomiin ja tiukkoihin liikkumisvapauden rajoituksiin Kiinan sisällä, ottaa huomioon, että nämä rajoitukset ovat johtaneet myös välttämättömien hyödykkeiden, kuten elintarvikkeiden, toimituskatkoksiin, terveydenhuollon heikkoon saatavuuteen ja nuorisotyöttömyyden kasvuun Kiinan kansantasavallassa; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että nämä ankarat rajoitukset ovat johtaneet usein toistuviin ja pitkittyneisiin sulkutiloihin, vaatimuksiin laajamittaisista ja järjestelmällisistä testauksista ja karanteeneista sekä suhteettomiin ja tiukkoihin liikkumisvapauden rajoituksiin Kiinan sisällä, ottaa huomioon, että nämä rajoitukset ovat johtaneet myös välttämättömien hyödykkeiden, kuten elintarvikkeiden, toimituskatkoksiin, terveydenhuollon heikkoon saatavuuteen ja nuorisotyöttömyyden kasvuun Kiinan kansantasavallassa;

| D. | ottaa huomioon, että laajalle levinneiden mielenosoitusten puhkeamista edeltäneinä päivinä ja viikkoina oli ilmennyt paljon jännitteitä joissakin, muun muassa Foxconnin, tehtaissa, joista työntekijät lähtivät suurin joukoin paetakseen radikaaleja koko tehtaan sulkutiloja tuotantopaikoilla havaittujen koronatapausten vuoksi sekä protestoidakseen sulkutilojen aikana yleistä bonusten maksamatta jättämistä vastaan; toteaa, että tehtaiden mielenilmaukset muuttuivat väkivaltaisiksi ja sosiaalisen median videot näyttivät poliisin pahoinpitelevän työntekijöitä; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että laajalle levinneiden mielenosoitusten puhkeamista edeltäneinä päivinä ja viikkoina oli ilmennyt paljon jännitteitä joissakin, muun muassa Foxconnin, tehtaissa, joista työntekijät lähtivät suurin joukoin paetakseen radikaaleja koko tehtaan sulkutiloja tuotantopaikoilla havaittujen koronatapausten vuoksi sekä protestoidakseen sulkutilojen aikana yleistä bonusten maksamatta jättämistä vastaan; toteaa, että tehtaiden mielenilmaukset muuttuivat väkivaltaisiksi ja sosiaalisen median videot näyttivät poliisin pahoinpitelevän työntekijöitä;

| E. | ottaa huomioon, että sulkutoimien tiukan täytäntöönpanon vuoksi suljettiin ajoittain kokonaisia rakennuksia hätäuloskäynnit mukaan luettuina; ottaa huomioon, että 24. marraskuuta 2022 Ürümqissä Xinjiangissa sijaitsevassa asuintalossa syttyi tulipalo, kun sulkutila oli jatkunut kaupungissa yhtäjaksoisesti yli sata päivää, ja ainakin kymmenen ihmistä menetti siinä henkensä; toteaa, että paikalliset lähteet ja useat sosiaalisen median julkaisut viittaavat siihen, että kuolonuhrien määrä oli paljon suurempi (9), jopa 40 henkeä; toteaa, että rakennuksen asukkaat oli väitetysti lukittu asuntoihinsa sisälle ja että palomiesten saapuminen viivästyi luultavasti koronaa koskevan nollatoleranssin vuoksi asetettujen rajoitusten vuoksi; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että sulkutoimien tiukan täytäntöönpanon vuoksi suljettiin ajoittain kokonaisia rakennuksia hätäuloskäynnit mukaan luettuina; ottaa huomioon, että 24. marraskuuta 2022 Ürümqissä Xinjiangissa sijaitsevassa asuintalossa syttyi tulipalo, kun sulkutila oli jatkunut kaupungissa yhtäjaksoisesti yli sata päivää, ja ainakin kymmenen ihmistä menetti siinä henkensä; toteaa, että paikalliset lähteet ja useat sosiaalisen median julkaisut viittaavat siihen, että kuolonuhrien määrä oli paljon suurempi (9), jopa 40 henkeä; toteaa, että rakennuksen asukkaat oli väitetysti lukittu asuntoihinsa sisälle ja että palomiesten saapuminen viivästyi luultavasti koronaa koskevan nollatoleranssin vuoksi asetettujen rajoitusten vuoksi;

| F. | ottaa huomioon, että 26. marraskuuta 2022 ensimmäistä kertaa sitten Tiananmenin aukion tapahtumien vuonna 1989 ihmiset lähtivät kaduille Pekingissä, Shanghaissa ja muissa suurissa kiinalaiskaupungeissa sekä tietojen mukaan yli sadassa yliopistossa protestoidakseen Kiinan koronaa koskevaa nollatoleranssia vastaan ja arvostellakseen Kiinan kommunistisen puolueen autoritaarista hallintoa; toteaa, että mielenosoittajat omaksuivat nopeasti tyhjän paperiarkin symbolikseen ilmaisemaan vihaansa sananvapauden tukahduttamista kohtaan; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että 26. marraskuuta 2022 ensimmäistä kertaa sitten Tiananmenin aukion tapahtumien vuonna 1989 ihmiset lähtivät kaduille Pekingissä, Shanghaissa ja muissa suurissa kiinalaiskaupungeissa sekä tietojen mukaan yli sadassa yliopistossa protestoidakseen Kiinan koronaa koskevaa nollatoleranssia vastaan ja arvostellakseen Kiinan kommunistisen puolueen autoritaarista hallintoa; toteaa, että mielenosoittajat omaksuivat nopeasti tyhjän paperiarkin symbolikseen ilmaisemaan vihaansa sananvapauden tukahduttamista kohtaan;

| G. | ottaa huomioon, että poliisi toimi aluksi pidättyväisesti mutta alkoi pian hajottaa väkijoukkoja ja suorittaa laajamittaisia pidätyksiä useissa kaupungeissa; toteaa, että esimerkiksi Shanghaissa poliisi käytti pippurisuihketta hajottaakseen noin 300 hengen mielenosoittajajoukon; ottaa huomioon, että mielenosoituksia koskevat julkaisut poistettiin välittömästi Kiinan sosiaalisen median alustoilta arvostelun tukahduttamiseksi; toteaa, että Kiinan valtiolliset tiedotusvälineet ovat tähän mennessä yksinkertaisesti välttäneet mielenosoituksista raportointia; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että poliisi toimi aluksi pidättyväisesti mutta alkoi pian hajottaa väkijoukkoja ja suorittaa laajamittaisia pidätyksiä useissa kaupungeissa; toteaa, että esimerkiksi Shanghaissa poliisi käytti pippurisuihketta hajottaakseen noin 300 hengen mielenosoittajajoukon; ottaa huomioon, että mielenosoituksia koskevat julkaisut poistettiin välittömästi Kiinan sosiaalisen median alustoilta arvostelun tukahduttamiseksi; toteaa, että Kiinan valtiolliset tiedotusvälineet ovat tähän mennessä yksinkertaisesti välttäneet mielenosoituksista raportointia;

| H. | toteaa, että jotkut mielenosoittajat vaativat presidentti Xi Jinpingin eroa, mikä haastaa ennennäkemättömällä tavalla maan nykyisen johdon; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että jotkut mielenosoittajat vaativat presidentti Xi Jinpingin eroa, mikä haastaa ennennäkemättömällä tavalla maan nykyisen johdon;

| I. | ottaa huomioon, että naiset ovat olleet näiden mielenosoitusten eturintamassa; toteaa, että naisten oikeudet ovat heikentyneet Kiinassa viime vuosina; toteaa tutkimusten osoittaneen, että sulkutoimet lisäävät sukupuolistuneen perheväkivallan riskiä; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että naiset ovat olleet näiden mielenosoitusten eturintamassa; toteaa, että naisten oikeudet ovat heikentyneet Kiinassa viime vuosina; toteaa tutkimusten osoittaneen, että sulkutoimet lisäävät sukupuolistuneen perheväkivallan riskiä;

| J. | ottaa huomioon tiedot poliisin näkyvästä läsnäolosta ja väliintuloista, jotka ovat johtaneet lukuisiin rauhanomaisten mielenosoittajien pidätyksiin; toteaa, että eri ihmisoikeusjärjestöjen mukaan viranomaiset ovat myös estäneet mielenosoittajia käyttämästä oikeuttaan asianajajaan ja että joitakin asianajajia on varoitettu ottamasta tapauksia hoitaakseen; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon tiedot poliisin näkyvästä läsnäolosta ja väliintuloista, jotka ovat johtaneet lukuisiin rauhanomaisten mielenosoittajien pidätyksiin; toteaa, että eri ihmisoikeusjärjestöjen mukaan viranomaiset ovat myös estäneet mielenosoittajia käyttämästä oikeuttaan asianajajaan ja että joitakin asianajajia on varoitettu ottamasta tapauksia hoitaakseen;

| K. | ottaa huomioon, että Kiinan kansantasavallan perustuslain 35 pykälän mukaan Kiinan kansantasavallan kansalaisilla on sananvapaus, lehdistön vapaus, kokoontumisvapaus, yhdistymisvapaus sekä kulkueiden ja mielenosoitusten järjestämisen vapaus; toteaa, että tässä pykälässä vahvistettuja vapauksia loukataan jatkuvasti; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että Kiinan kansantasavallan perustuslain 35 pykälän mukaan Kiinan kansantasavallan kansalaisilla on sananvapaus, lehdistön vapaus, kokoontumisvapaus, yhdistymisvapaus sekä kulkueiden ja mielenosoitusten järjestämisen vapaus; toteaa, että tässä pykälässä vahvistettuja vapauksia loukataan jatkuvasti;

| L. | ottaa huomioon, että Kiinan ihmisoikeustilanne on heikentynyt huomattavasti sen jälkeen, kun presidentti Xi Jinping tuli valtaan maaliskuussa 2013; toteaa, että Kiinan hallitus suhtautuu entistä vihamielisemmin ihmisoikeuksiin ja oikeusvaltioperiaatteeseen; ottaa huomioon, että kansalaisten laiton joukkovalvonta ja seuranta on lisääntynyt Kiinassa; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että Kiinan ihmisoikeustilanne on heikentynyt huomattavasti sen jälkeen, kun presidentti Xi Jinping tuli valtaan maaliskuussa 2013; toteaa, että Kiinan hallitus suhtautuu entistä vihamielisemmin ihmisoikeuksiin ja oikeusvaltioperiaatteeseen; ottaa huomioon, että kansalaisten laiton joukkovalvonta ja seuranta on lisääntynyt Kiinassa;

| M. | ottaa huomioon, että Kiinan viranomaiset ovat viime vuosina tiukentaneet verkkosensuuria erityisesti koronapandemian puhkeamisen jälkeen; toteaa, että Kiinan viranomaiset ja poliisi ovat luoneet yhden maailman kehittyneimmistä valvontajärjestelmistä, kun ne ovat saaneet käyttöönsä tehokkaita kasvontunnistusohjelmistoja ja -teknologiaa, joiden avulla ne voivat rajoittaa voimakkaasti ja yleisesti perusvapauksia tai jopa rikkoa laajamittaisesti ihmisoikeuksia; ottaa huomioon huolen siitä, että joukkovalvonnan ja kasvontunnistusteknologian ansiosta turvallisuuskoneisto voi asettaa mielenosoittajia myöhemmin syytteeseen; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että Kiinan viranomaiset ovat viime vuosina tiukentaneet verkkosensuuria erityisesti koronapandemian puhkeamisen jälkeen; toteaa, että Kiinan viranomaiset ja poliisi ovat luoneet yhden maailman kehittyneimmistä valvontajärjestelmistä, kun ne ovat saaneet käyttöönsä tehokkaita kasvontunnistusohjelmistoja ja -teknologiaa, joiden avulla ne voivat rajoittaa voimakkaasti ja yleisesti perusvapauksia tai jopa rikkoa laajamittaisesti ihmisoikeuksia; ottaa huomioon huolen siitä, että joukkovalvonnan ja kasvontunnistusteknologian ansiosta turvallisuuskoneisto voi asettaa mielenosoittajia myöhemmin syytteeseen;

| N. | ottaa huomioon, että viimeaikaisten tietojen mukaan Kiinan viranomaiset ovat ottaneet käyttöön tiedotusvälineiden sensuurin korkeimman ”hätätilatason” äskettäisten mielenosoitusten yhteydessä; toteaa, että sosiaalisen median alustoilla on ollut aktiivinen ja ratkaiseva rooli sisällön levittämisessä ympäri maata; ottaa huomioon, että turvallisuusjoukot ovat myös pysäyttäneet kansalaisia kadulla, tarkastaneet heidän elektronisia laitteitaan ja pakottaneet heidät poistamaan niistä tiettyjä sovelluksia, sisältöä ja mielenosoituksiin liittyviä valokuvia; toteaa, että mielenosoitusten alkamisen jälkeen Kiinan viranomaiset alkoivat välittömästi jäljittää laajamittaisesti pikaviestisovellusten, sosiaalisen median ja matkapuhelinten epäilyttävinä pitämiään tietoja sekä VPN:n käyttöä niiden henkilöiden tunnistamiseksi, uhkailemiseksi ja vainoamiseksi, jotka ovat väitetysti järjestäneet mielenosoituksia ja osallistuneet niihin; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että viimeaikaisten tietojen mukaan Kiinan viranomaiset ovat ottaneet käyttöön tiedotusvälineiden sensuurin korkeimman ”hätätilatason” äskettäisten mielenosoitusten yhteydessä; toteaa, että sosiaalisen median alustoilla on ollut aktiivinen ja ratkaiseva rooli sisällön levittämisessä ympäri maata; ottaa huomioon, että turvallisuusjoukot ovat myös pysäyttäneet kansalaisia kadulla, tarkastaneet heidän elektronisia laitteitaan ja pakottaneet heidät poistamaan niistä tiettyjä sovelluksia, sisältöä ja mielenosoituksiin liittyviä valokuvia; toteaa, että mielenosoitusten alkamisen jälkeen Kiinan viranomaiset alkoivat välittömästi jäljittää laajamittaisesti pikaviestisovellusten, sosiaalisen median ja matkapuhelinten epäilyttävinä pitämiään tietoja sekä VPN:n käyttöä niiden henkilöiden tunnistamiseksi, uhkailemiseksi ja vainoamiseksi, jotka ovat väitetysti järjestäneet mielenosoituksia ja osallistuneet niihin;

| O. | ottaa huomioon, että Kiinan viranomaiset ovat viime vuosina hajottaneet kansalaisyhteiskunnan ryhmiä ja vanginneet monia riippumattomia aktivisteja, minkä vuoksi laajamittaisten mielenosoitusten järjestäminen on erittäin vaikeaa; toteaa, että viime kuukausina on ollut satunnaisia mielenosoituksia koronatoimiin, taloudellisiin vaikeuksiin, sensuuriin ja presidentti Xin laajennettuihin valtaoikeuksiin liittyen sekä Kiinassa että Kiinan ulkopuolella, missä Kiinan kansalaiset ovat järjestäneet niitä; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että Kiinan viranomaiset ovat viime vuosina hajottaneet kansalaisyhteiskunnan ryhmiä ja vanginneet monia riippumattomia aktivisteja, minkä vuoksi laajamittaisten mielenosoitusten järjestäminen on erittäin vaikeaa; toteaa, että viime kuukausina on ollut satunnaisia mielenosoituksia koronatoimiin, taloudellisiin vaikeuksiin, sensuuriin ja presidentti Xin laajennettuihin valtaoikeuksiin liittyen sekä Kiinassa että Kiinan ulkopuolella, missä Kiinan kansalaiset ovat järjestäneet niitä;

| P. | ottaa huomioon, että Kiina harjoittaa rajat ylittävää painostusta ja valvontaa eri tavoin, muun muassa vakoilun, kyberhyökkäysten ja fyysisten hyökkäysten avulla sekä antamalla Interpolin kautta etsintäkuulutuksia EU:ssa sijaitseville maan ulkopuolisille ”poliisiasemille”; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että Kiina harjoittaa rajat ylittävää painostusta ja valvontaa eri tavoin, muun muassa vakoilun, kyberhyökkäysten ja fyysisten hyökkäysten avulla sekä antamalla Interpolin kautta etsintäkuulutuksia EU:ssa sijaitseville maan ulkopuolisille ”poliisiasemille”;

| Q. | ottaa huomioon, että opiskelijoita lähetettiin koko maan tasolla koordinoidusti yliopistoista kotiin kuukausi ennenaikaisesti, jotta he eivät voineet jatkaa osallistumista järjestettyihin mielenosoituksiin; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että opiskelijoita lähetettiin koko maan tasolla koordinoidusti yliopistoista kotiin kuukausi ennenaikaisesti, jotta he eivät voineet jatkaa osallistumista järjestettyihin mielenosoituksiin;

| R. | ottaa huomioon, että jotkut kiinalaiset diplomaatit ovat syyllistyneet väkivaltaan ja uhkailuun kiinalaisia opiskelijoita ja valtaapitävien vastustajia kohtaan ulkomailla ja vaatineet heitä olemaan vääristelemättä Kiinan epidemian ehkäisy- ja valvontatoimia ja olemaan herättämättä epäluottamusta niitä kohtaan; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että jotkut kiinalaiset diplomaatit ovat syyllistyneet väkivaltaan ja uhkailuun kiinalaisia opiskelijoita ja valtaapitävien vastustajia kohtaan ulkomailla ja vaatineet heitä olemaan vääristelemättä Kiinan epidemian ehkäisy- ja valvontatoimia ja olemaan herättämättä epäluottamusta niitä kohtaan;

| S. | ottaa huomioon, että Kiina on jatkanut uiguurien ja muiden etnisten vähemmistöjen, ihmisoikeuksien puolustajien, yhteiskunta-aktivistien, uskonnollisten ryhmien, toimittajien ja epäoikeudenmukaisuutta vastaan mieltään osoittavien järjestelmällistä vainoa sekä sortaa yhä enemmän kaikkia toisinajattelijoita ja opposition edustajia; ottaa huomioon, että ihmishenkien menetykset Ürümqin tulipalossa ovat jälleen uusi tragedia Xinjiangin uiguurien autonomisella alueella tapahtuneiden julmien ihmisoikeusrikkomuksien joukossa; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että Kiina on jatkanut uiguurien ja muiden etnisten vähemmistöjen, ihmisoikeuksien puolustajien, yhteiskunta-aktivistien, uskonnollisten ryhmien, toimittajien ja epäoikeudenmukaisuutta vastaan mieltään osoittavien järjestelmällistä vainoa sekä sortaa yhä enemmän kaikkia toisinajattelijoita ja opposition edustajia; ottaa huomioon, että ihmishenkien menetykset Ürümqin tulipalossa ovat jälleen uusi tragedia Xinjiangin uiguurien autonomisella alueella tapahtuneiden julmien ihmisoikeusrikkomuksien joukossa;

| 1. | tuomitsee jyrkästi Kiinan hallituksen reaktion rauhanomaisiin mielenosoituksiin ja rauhanomaisten mielenosoittajien vainon kaikkialla Kiinan kansantasavallassa; ilmaisee osanottonsa ja solidaarisuutensa Ürümqin tulipalon uhreille ja heidän perheenjäsenilleen; kehottaa Kiinan hallitusta tiedottamaan avoimesti uhrien lukumäärästä ja olosuhteista, joissa he menehtyivät; kehottaa tutkimaan Ürümqin tulipalon syyt nopeasti, tehokkaasti ja perusteellisesti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ilmaisee solidaarisuutensa Kiinan kansalaisille heidän taistelussaan perusvapauksien puolesta; tuomitsee rauhanomaisten mielenosoittajien vainon; vaatii, että kaikkien poliisivoimien toimien on oltava kansainvälisten normien mukaisia, mukaan lukien lainvalvontaviranomaisten voimankäyttöä ja ampuma-aseiden käyttöä koskevat YK:n perusperiaatteet; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ilmaisee vakavan huolensa ihmisoikeusloukkauksista Kiinassa, myös sen koronaa koskevan nollatoleranssin yhteydessä; |
| --- | --- |

3.

| 4. | panee merkille, että kaikki Ürümqin tulipalon uhrit ovat etniseltä alkuperältään uiguureja (10), mikä pahentaa entisestään tämän etnisen ryhmän kärsimyksiä, ja toteaa, että se on joutunut Xinjiangin uiguurien autonomisella alueella tapahtuvien sellaisten järjestelmällisten ihmisoikeusloukkausten kohteeksi, jotka Euroopan parlamentti on todennut rikoksiksi ihmisyyttä vastaan ja jotka merkitsevät vakavaa joukkotuhonnan riskiä (11); |
| --- | --- |

4.

| 5. | tuomitsee jyrkästi sen, että Kiinassa rajoitetaan ankarasti sananvapautta, kokoontumisvapautta sekä lehdistön- ja sosiaalisen median vapautta; kehottaa Kiinan hallitusta varmistamaan sanan-, yhdistymis-, kokoontumis-, lehdistön- ja tiedotusvälineiden vapauden Kiinan perustuslain ja ihmisoikeuksia koskevan kansainvälisen oikeuden mukaisesti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tuomitsee jyrkästi näistä mielenosoituksista raportoineen ulkomaisen toimittajan pahoinpitelyn ja pidättämisen; muistuttaa, että lehdistönvapaus on perusperiaate ja jokaisen demokratian peruspilari; kehottaa Kiinaa varmistamaan, että kaikki toimittajat voivat tehdä työtään vapaasti ja esteettä tai kostotoimia pelkäämättä, kuten Kiinan lainsäädännössä säädetään; painottaa, että lehdistön ja tiedotusvälineiden vapaus olisi varmistettava; kehottaa Kiinan viranomaisia lopettamaan asianajajien ja oikeusalan ammattilaisten, ihmisoikeuksien puolustajien ja muiden sellaisten henkilöiden häirinnän, ahdistelun ja pelottelun, jotka ilmaisevat avoimesti huolensa mielenosoittajista tai puolustavat oikeutta rauhanomaiseen mielenosoitukseen; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa Kiinaa lopettamaan välittömästi rauhanomaisten mielenosoittajien painostamisen ja pelottelun ja takaamaan kaikille perusoikeudet; kehottaa Kiinan viranomaisia vapauttamaan välittömästi kaikki aiheettomasti pidätetyt mielenosoittajat; vaatii, että kaikki rauhanomaisista mielenosoittajista hiljattain kerätyt tiedot poistetaan ja että niitä ei käytetä tulevissa tapauksissa; pyytää, että kaikkien vapautensa menettäneiden perheenjäsenille ilmoitetaan heidän olinpaikastaan ja heitä vastaan nostetuista syytteistä; |
| --- | --- |

7.

| 8. | panee merkille, että koronatoimenpiteiden suunnittelun haasteena on löytää oikea tasapaino kansanterveyden suojelun sekä oikeuksien ja vapauksien suojelun välillä; muistuttaa oikeasuhteisuuden merkityksestä; panee merkille, että Kiinassa on hiljattain poistettu joitakin ankarimpia koronarajoituksia; |
| --- | --- |

8.

| 9. | panee merkille, että protestiliike on yhdistänyt hyvin erilaisista taustoista peräisin olevia ihmisiä ja että protesteja on ollut koko maassa; pitää merkittävänä, että Xinjiangin tulipalon uhreja kohtaan on ilmaistu etnisten ryhmien välistä solidaarisuutta, sillä han-kiinalaiset eivät ole aiemmin reagoineet merkittävästi uiguurien hirvittävään kohtaloon viimeisten kuuden vuoden aikana; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa Kiinan kansallisia ja paikallisviranomaisia lopettamaan uiguureihin kohdistuvat sortotoimet ja muistuttaa, että alueen uiguurit ovat joutuneet tiiviin valvonnan, pakkotyön, pakkosterilisaatioiden ja lasten syntymistä estävien toimenpiteiden kohteeksi ja että nämä ovat rikoksia ihmisyyttä vastaan ja ne merkitsevät vakavaa joukkotuhonnan riskiä; suhtautuu tässä yhteydessä myönteisesti komission ehdotukseen kieltää pakkotyövoimalla valmistettujen tuotteiden pääsy EU:n markkinoille; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tuomitsee jyrkästi joukkovalvonnan laajamittaisen käytön ja sosiaalisen median nykyisen sensuurin; kehottaa Kiinan viranomaisia lopettamaan nämä yksityisyyden ja sananvapauden perusoikeuksien loukkaukset sekä tiedon manipuloinnin sosiaalisessa mediassa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tuomitsee sen, että kiinalaiset teknologiayritykset TikTok ja Tencent tekevät yhteistyötä Kiinan hallituksen kanssa ja keräävät todisteita mielenosoittajien henkilöllisyydestä, jotta heidät voidaan pidättää, ja sensuroivat internetiä; kehottaa eurooppalaisia eläkerahastoja luopumaan investoinneista kiinalaisiin yrityksiin, jotka heikentävät ihmisoikeuksia; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ilmaisee syvän huolensa Apple Inc:n toiminnasta Kiinassa mielenosoitusten aikana, sillä se toimi käytännössä yhteistyössä Kiinan kommunistisen puolueen kanssa estääkseen rauhanomaisten sulkutoimien vastausten mielenosoitusten kuva-aineiston levittämisen poistamalla käytöstä AirDrop-toiminnon laitteistaan Kiinassa; panee merkille, että tämän toiminnon ansiosta mielenosoittajat pystyivät jakamaan kuva-aineistoa ja järjestämään mielenosoituksia käyttämättä langatonta verkkoa, jota Kiinan kommunistipuolue seuraa ja valvoo jatkuvasti; korostaa, että sen, että Kiinan kommunistipuolue voi kiristää yrityksiä, jotta ne mahdollistavat häikäilemättömät ihmisoikeusloukkaukset, olisi oltava hälytysmerkki länsimaiden hallituksille, niin että nämä esittävät lainsäädäntöä, jolla kannustetaan länsimaisia yrityksiä lisäämään pyrkimyksiään tuotannon siirtämiseksi takaisin Kiinasta; |
| --- | --- |

13.

| 14. | toistaa huolensa siitä, että Kiinan viranomaiset eivät antaneet YK:n ihmisoikeusvaltuutetulle Michelle Bachelet’lle hänen Kiinaan tekemänsä vierailun aikana mahdollisuutta tavata esteettä riippumattomia kansalaisyhteiskunnan järjestöjä ja ihmisoikeuksien puolustajia; kehottaa jälleen Kiinan viranomaisia sallimaan riippumattomille toimittajille, kansainvälisille tarkkailijoille ja tutkintaelimille, mukaan lukien erityisesti YK:n ihmisoikeusneuvoston erityismenettelyjen toimeksiannon haltijoille ja ihmisoikeuksista vastaavalle EU:n erityisedustajalle saman vapaan, tarkoituksenmukaisen ja esteettömän pääsyn; tukee 50 YK:n ihmisoikeusasiantuntijan kehotusta antaa YK:n ihmisoikeusneuvostossa erityistoimeksianto, johon kuuluu ihmisoikeustilanteen seuranta eri puolilla Kiinaa ja siitä raportointi; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita jatkamaan yhteistyötä samanmielisten kumppaneiden kanssa, jotta YK:n ihmisoikeusneuvoston yhteyteen perustetaan tutkintamekanismi, jonka tehtävänä on seurata ja arvioida vakavia ihmisoikeusloukkauksia Kiinassa ja raportoida niistä julkisesti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita suojelemaan ja tukemaan Kiinan ihmisoikeus- ja demokratia-aktivisteja erityisesti ottamalla yhteyttä paikallisiin ja kansallisiin viranomaisiin ja soveltamalla täysimääräisesti ihmisoikeuksien puolustajia koskevia EU:n suuntaviivoja ja muita asiaankuuluvia EU:n politiikkatoimia, kuten ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevaa EU:n uutta toimintasuunnitelmaa; suhtautuu myönteisesti EU:n ja Yhdysvaltojen Kiinaa koskevan vakiintuneen kahdenvälisen vuoropuhelun jatkamiseen ja erityisesti toteamukseen, jonka mukaan Yhdysvallat ja Euroopan unioni eivät ole koskaan olleet strategisissa katsantokannoissaan yhtä lähellä toisiaan; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa EU:ta ja muita kansainvälisiä järjestöjä seuraamaan ja arvioimaan, missä määrin Kiinan reaktiot näihin protesteihin ovat kansainvälisten ihmisoikeusnormien ja sen ihmisoikeuksia koskevan kansainvälisen oikeuden mukaisten velvoitteiden mukaisia; pitää tärkeänä, että EU:n edustusto Pekingissä jatkaa rauhanomaisten mielenosoittajien pidättämisen ja niiden henkilöiden oikeudenkäyntien seurantaa, joita syytetään siitä, että he ovat käyttäneet oikeuttaan rauhanomaiseen kokoontumisvapauteen ja sananvapauteen, soveltaen täysimääräisesti ihmisoikeuksien puolustajia koskevia EU:n suuntaviivoja ja muita asiaankuuluvia EU:n politiikkatoimia; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa Borrellia toteuttamaan konkreettisia toimia äskettäisen Eurooppa-neuvoston keskustelujen pohjalta ja tehostamaan asioiden käsittelyä jäsenvaltioiden ulkoministerien keskuudessa; kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa ja komissiota käynnistämään Aasian ja Oseanian työryhmän puitteissa pysyvän keskustelun Kiinasta; pitää myönteisenä päätöstä jatkaa Xinjiangissa tapahtuneiden ihmisoikeusloukkausten vuoksi määrättyjen pakotteiden voimassaoloa 8. joulukuuta 2023 saakka; toistaa kehotuksensa ottaa käyttöön uusia EU:n pakotteita, jotka kohdistuvat rikoksista ihmisyyttä vastaan vastuussa oleviin Kiinan virkamiehiin ja yhteisöihin; kannustaa EU:n jäsenvaltioiden viranomaisia harkitsemaan niiden kiinalaisten virkamiesten asettamista syytteeseen, joiden katsotaan olevan vastuussa rikoksista ihmisyyttä vastaan, yleistoimivallan periaatteen mukaisesti; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ilmaisee syvän huolensa viimeaikaisista paljastuksista, jotka koskevat Kiinan useisiin EU:n jäsenvaltioihin ja eri puolille maailmaa perustamista niin kutsutuista poliisiasemista; kehottaa komissiota, neuvostoa ja kansallisia lainvalvontaviranomaisia varmistamaan kiireellisesti asianmukaisen koordinoinnin, jotta voidaan tutkia näitä käytäntöjä, ryhtyä asianmukaisiin toimiin ja sulkea kaikki Kiinan ulkomaille perustamat niin kutsutut poliisiasemat; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita yhteistyössä samanmielisten kumppaneiden kanssa tunnistamaan ja sulkemaan väylät, jotka helpottavat Kiinan rajatylittäviä sortokampanjoita erityisesti kiinalaisten maahanmuuttajayhteisöjen jäseniä vastaan; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa jäsenvaltioita lakkauttamaan kaikki Kiinan ja Hongkongin kanssa tekemänsä luovutussopimukset; kehottaa lisäksi jäsenvaltioita noudattamaan varovaisuutta tehdessään yhteistyötä kansainvälisillä lainvalvontafoorumeilla, kuten Interpolissa ja YK:n huumausaine- ja kriminaalipolitiikan toimistossa; kehottaa jäsenvaltioita myös varmistamaan asianmukaisesti oikeudenkäyttöalueellaan olevien kiinalaisten pakolaisten turvallisuuden, jotta vältetään heidän vangitsemisensa, palaamiseen suostuttelu tai houkutteleminen EU:n ulkopuoliseen maahan, josta heidät voitaisiin helposti palauttaa Kiinaan; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa kaikkia kansainvälisen yhteisön jäseniä ja kaikkia sidosryhmiä käsittelemään sananvapautta yhteyksissään Kiinan kansantasavaltaan; pitää myönteisenä, että Eurooppa-neuvoston puheenjohtaja Charles Michel otti protestit esille Xi Jinpingin kanssa; vaatii ehdotonta valmiutta käynnistää uudelleen EU:n ja Kiinan ihmisoikeusvuoropuhelu, jota ei ole käyty yli kolmeen vuoteen; toteaa myös, että kaikkien eurooppalaisten johtajien olisi tuotava Kiinan viranomaisille selkeästi ilmi EU:n päättäväisyys reagoida mielenosoittajiin kohdistuvien tukahduttamistoimien kärjistymiseen ottamalla asia esille kansainvälisissä järjestöissä ja asettamalla tarvittaessa lisäpakotteita; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden parlamenteille ja hallituksille, YK:n pääsihteerille, YK:n ihmisoikeusvaltuutetulle, Kiinan kansantasavallan hallitukselle ja parlamentille sekä kaikille Kiinan kansantasavallan suurlähettiläille EU:n jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0237.

(2)  EUVL C 336, 2.9.2022, s. 2.

(3)  EUVL C 117, 11.3.2022, s. 40.

(4)  EUVL C 15, 12.1.2022, s. 170.

(5)  EUVL C 456, 10.11.2021, s. 242.

(6)  EUVL C 433, 23.12.2019, s. 103.

(7)  EUVL C 399, 24.11.2017, s. 92.

(8)  EUVL L 410 I, 7.12.2020, s. 1.

(9)  https://edition.cnn.com/2022/12/01/china/china-protests-urumqi-fire-deaths-covid-dst-intl-hnk/index.html.

(10)  https://www.rfa.org/english/news/uyghur/urumqi-fire-12022022172846.html.

(11)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0237l.

---

| 17.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 177/101 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 177/101

---

P9_TA(2022)0446

Tšadin sotilasjuntan tukahduttamat rauhanomaiset mielenosoitukset

Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. joulukuuta 2022 Tšadin sotilasjuntan tukahduttamista rauhanomaisista mielenosoituksista (2022/2993(RSP))

(2023/C 177/11)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 20. toukokuuta 2021 antamansa päätöslauselman Tšadin tilanteesta (1) ja 16. syyskuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n ja Afrikan turvallisuusyhteistyöstä Sahelin alueella, Länsi-Afrikassa ja Afrikan sarvessa (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. toukokuuta 2021 antamansa päätöslauselman Tšadin tilanteesta (1) ja 16. syyskuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n ja Afrikan turvallisuusyhteistyöstä Sahelin alueella, Länsi-Afrikassa ja Afrikan sarvessa (2),

| — | ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 20. huhtikuuta 2021 Euroopan unionin puolesta antaman julkilausuman presidentti Idriss Déby Itnon kuolemasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 20. huhtikuuta 2021 Euroopan unionin puolesta antaman julkilausuman presidentti Idriss Déby Itnon kuolemasta,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin Tšadin edustuston 19. lokakuuta 2022 antaman julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin Tšadin edustuston 19. lokakuuta 2022 antaman julkilausuman,

| — | ottaa huomioon YK:n pääsihteerin tiedottajan 20. huhtikuuta 2021 antaman julkilausuman Tšadista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n pääsihteerin tiedottajan 20. huhtikuuta 2021 antaman julkilausuman Tšadista,

| — | ottaa huomioon Afrikan unionin rauhan ja turvallisuuden neuvoston 29. huhtikuuta–6. toukokuuta 2021 Tšadiin tekemän tiedonhankintamatkan raportin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan unionin rauhan ja turvallisuuden neuvoston 29. huhtikuuta–6. toukokuuta 2021 Tšadiin tekemän tiedonhankintamatkan raportin,

| — | ottaa huomioon Boko Haramin vastaisen monikansallisen yhteisen työryhmän (MNJTF), jolle Afrikan unionin rauhan ja turvallisuuden neuvosto on antanut toimeksiannon ja jota EU:n Afrikan rauhanrahasto tukee, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Boko Haramin vastaisen monikansallisen yhteisen työryhmän (MNJTF), jolle Afrikan unionin rauhan ja turvallisuuden neuvosto on antanut toimeksiannon ja jota EU:n Afrikan rauhanrahasto tukee,

| — | ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 2359 (2017) Sahelin alueen yhteisten joukkojen viidennen ryhmän (FC-G5S) mobilisoinnista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 2359 (2017) Sahelin alueen yhteisten joukkojen viidennen ryhmän (FC-G5S) mobilisoinnista,

| — | ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston jäsenten G5 Sahel -ryhmän jäsenvaltioiden kanssa 28. huhtikuuta 2020 antaman yhteisen julkilausuman Sahelin turvallisuudesta, vakaudesta ja kehityksestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston jäsenten G5 Sahel -ryhmän jäsenvaltioiden kanssa 28. huhtikuuta 2020 antaman yhteisen julkilausuman Sahelin turvallisuudesta, vakaudesta ja kehityksestä,

| — | ottaa huomioon 16. huhtikuuta 2021 Sahelin aluetta koskevasta Euroopan unionin yhdennetystä strategiasta annetut neuvoston päätelmät, joissa vahvistetaan EU:n ja Sahelin välisen vakaan ja pitkän aikavälin kumppanuuden merkitys, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. huhtikuuta 2021 Sahelin aluetta koskevasta Euroopan unionin yhdennetystä strategiasta annetut neuvoston päätelmät, joissa vahvistetaan EU:n ja Sahelin välisen vakaan ja pitkän aikavälin kumppanuuden merkitys,

| — | ottaa huomioon Euroopan kehitysrahaston kansallisen Tšadia koskevan maaohjelman 2014–2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan kehitysrahaston kansallisen Tšadia koskevan maaohjelman 2014–2020,

| — | ottaa huomioon Tšadin perustuslain, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Tšadin perustuslain,

| — | ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun kumppanuussopimuksen (3) (Cotonoun sopimus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun kumppanuussopimuksen (3) (Cotonoun sopimus),

| — | ottaa huomioon 27. kesäkuuta 1981 annetun Afrikan peruskirjan ihmisoikeuksista ja kansojen oikeuksista, joka tuli voimaan 21. lokakuuta 1986, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. kesäkuuta 1981 annetun Afrikan peruskirjan ihmisoikeuksista ja kansojen oikeuksista, joka tuli voimaan 21. lokakuuta 1986,

| — | ottaa huomioon 30. tammikuuta 2007 hyväksytyn Afrikan peruskirjan demokratiasta, vaaleista ja hyvästä hallinnosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. tammikuuta 2007 hyväksytyn Afrikan peruskirjan demokratiasta, vaaleista ja hyvästä hallinnosta,

| — | ottaa huomioon Tšadin tarkistetun siirtymäkauden peruskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Tšadin tarkistetun siirtymäkauden peruskirjan,

| — | ottaa huomioon vuoden 2019 Global Terrorism Index -raportin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuoden 2019 Global Terrorism Index -raportin,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että sen jälkeen, kun entinen presidentti Idriss Déby Itno kuoli huhtikuussa 2021, Tšadia on johtanut hänen poikansa Mahamat Idriss Déby Itno; ottaa huomioon, että siirtymäkauden sotilasneuvosto oli aiemmin keskeyttänyt perustuslain soveltamisen ja hajottanut hallituksen ja kansalliskokouksen; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että sen jälkeen, kun entinen presidentti Idriss Déby Itno kuoli huhtikuussa 2021, Tšadia on johtanut hänen poikansa Mahamat Idriss Déby Itno; ottaa huomioon, että siirtymäkauden sotilasneuvosto oli aiemmin keskeyttänyt perustuslain soveltamisen ja hajottanut hallituksen ja kansalliskokouksen;

| B. | ottaa huomioon, että siirtymäkauden sotilasneuvosto sitoutui järjestämään demokraattiset vaalit 18 kuukauden kuluessa valtaantulostaan; ottaa huomioon, että 1. lokakuuta 2022 kansallisessa vuoropuhelussa hyväksyttiin virallisesti toimenpiteitä, joiden yhteydessä ilmoitettiin, että vaalit viivästyvät vielä kahdella vuodella; ottaa huomioon, että Afrikan unioni asetti ehtoja, mukaan lukien alkuperäisen 18 kuukauden siirtymäajan pidentämisen torjuminen sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittaminen; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että siirtymäkauden sotilasneuvosto sitoutui järjestämään demokraattiset vaalit 18 kuukauden kuluessa valtaantulostaan; ottaa huomioon, että 1. lokakuuta 2022 kansallisessa vuoropuhelussa hyväksyttiin virallisesti toimenpiteitä, joiden yhteydessä ilmoitettiin, että vaalit viivästyvät vielä kahdella vuodella; ottaa huomioon, että Afrikan unioni asetti ehtoja, mukaan lukien alkuperäisen 18 kuukauden siirtymäajan pidentämisen torjuminen sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittaminen;

| C. | ottaa huomioon, että siirtymäprosessin vahvistamiseksi järjestettiin kansallinen vuoropuhelu; ottaa huomioon, että kaikki oppositioryhmät eivät osallistuneet tähän prosessiin; ottaa huomioon, että vuoropuhelun päätteeksi annettiin suosituksia siirtymäprosessin lykkäämisestä ja siitä, ettei ketään, etenkään nykyistä presidenttiä, suljeta ehdokasasettelun ulkopuolelle tulevissa vaaleissa; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että siirtymäprosessin vahvistamiseksi järjestettiin kansallinen vuoropuhelu; ottaa huomioon, että kaikki oppositioryhmät eivät osallistuneet tähän prosessiin; ottaa huomioon, että vuoropuhelun päätteeksi annettiin suosituksia siirtymäprosessin lykkäämisestä ja siitä, ettei ketään, etenkään nykyistä presidenttiä, suljeta ehdokasasettelun ulkopuolelle tulevissa vaaleissa;

| D. | ottaa huomioon, että tšadilaiset kansalaisjärjestöt ovat laatineet siirtymäsuunnitelman kriisin lopettamiseksi; ottaa huomioon, että tietyt tšadilaiset kansalaisjärjestöt ovat suositelleet, että kansainvälinen tuki olisi annettava sellaisen vakautusmekanismin muodossa, jolla pyrittäisiin palauttamaan perustuslaillinen järjestys ja tukemaan siirtymäsuunnitelmaa; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että tšadilaiset kansalaisjärjestöt ovat laatineet siirtymäsuunnitelman kriisin lopettamiseksi; ottaa huomioon, että tietyt tšadilaiset kansalaisjärjestöt ovat suositelleet, että kansainvälinen tuki olisi annettava sellaisen vakautusmekanismin muodossa, jolla pyrittäisiin palauttamaan perustuslaillinen järjestys ja tukemaan siirtymäsuunnitelmaa;

| E. | ottaa huomioon, että Tšadin hallitus kutsui 13. maaliskuuta ja 8. elokuuta 2022 välisenä aikana koolle Dohaan 53 poliittista sotilasliikettä, joista vain kuusi oli aitoja, neuvottelemaan rauhansopimuksesta; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Tšadin hallitus kutsui 13. maaliskuuta ja 8. elokuuta 2022 välisenä aikana koolle Dohaan 53 poliittista sotilasliikettä, joista vain kuusi oli aitoja, neuvottelemaan rauhansopimuksesta;

| F. | ottaa huomioon, että N’Djamenaan koolle kutsuttuun siirtymäkauden sotilasneuvostoon kokoontui yli 1 300 edustajaa, joista hallitus nimitti lähes kaikki suoraan osallistumaan niin kutsuttuun osallistavaan ja suvereeniin vuoropuheluun; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että N’Djamenaan koolle kutsuttuun siirtymäkauden sotilasneuvostoon kokoontui yli 1 300 edustajaa, joista hallitus nimitti lähes kaikki suoraan osallistumaan niin kutsuttuun osallistavaan ja suvereeniin vuoropuheluun;

| G. | ottaa huomioon, että tärkeimmät poliittiset puolueet, kansalaisjärjestöt ja todelliset poliittiset sotilaalliset ryhmät boikotoivat näitä kahta tapahtumaa; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että tärkeimmät poliittiset puolueet, kansalaisjärjestöt ja todelliset poliittiset sotilaalliset ryhmät boikotoivat näitä kahta tapahtumaa;

| H. | ottaa huomioon, että 20. lokakuuta 2022 tuhannet ihmiset protestoivat eri puolilla Tšadia vaatien välitöntä paluuta demokraattiseen hallintoon; ottaa huomioon, että tätä ennakoiden yleisestä turvallisuudesta vastaava ministeri kielsi 19. lokakuuta 2022 kaikki mielenosoitukset maassa; ottaa huomioon, että vastauksena mielenosoituksiin poliisi ampui rauhanomaisia mielenosoittajia kovilla ammuksilla ja kyynelkaasulla jatkuvissa ja laajoissa tukahduttamistoimissa kaikkialla maassa; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että 20. lokakuuta 2022 tuhannet ihmiset protestoivat eri puolilla Tšadia vaatien välitöntä paluuta demokraattiseen hallintoon; ottaa huomioon, että tätä ennakoiden yleisestä turvallisuudesta vastaava ministeri kielsi 19. lokakuuta 2022 kaikki mielenosoitukset maassa; ottaa huomioon, että vastauksena mielenosoituksiin poliisi ampui rauhanomaisia mielenosoittajia kovilla ammuksilla ja kyynelkaasulla jatkuvissa ja laajoissa tukahduttamistoimissa kaikkialla maassa;

| I. | ottaa huomioon, että viranomaiset ilmoittivat myös seitsemän poliittisen ryhmän toiminnan väliaikaisesta keskeyttämisestä; ottaa huomioon, että viranomaiset myös määräsivät, että suurten oppositioryhmien ja kansalaisyhteiskunnan koalition ”Wakit Tamma” toiminta kielletään koko maassa; ottaa huomioon, että useissa kaupungeissa ja asuinalueilla on rajoitettu pääsyä internetiin; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että viranomaiset ilmoittivat myös seitsemän poliittisen ryhmän toiminnan väliaikaisesta keskeyttämisestä; ottaa huomioon, että viranomaiset myös määräsivät, että suurten oppositioryhmien ja kansalaisyhteiskunnan koalition ”Wakit Tamma” toiminta kielletään koko maassa; ottaa huomioon, että useissa kaupungeissa ja asuinalueilla on rajoitettu pääsyä internetiin;

| J. | ottaa huomioon, että 4. marraskuuta 2022 pidetyssä YK:n kidutuksen vastaisen komitean kokouksessa esittelijä Sébastien Touzé arvioi, että 50–150 ihmistä oli kuollut, 150–184 oli kadonnut, 1 369 oli pidätetty ja 600–1 100 oli kuljetettu Koro Toron suljettuun vankilaan autiomaahan noin 600 kilometrin päähän pääkaupungista, hallituksen vastaisten mielenosoitusten seurauksena; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että 4. marraskuuta 2022 pidetyssä YK:n kidutuksen vastaisen komitean kokouksessa esittelijä Sébastien Touzé arvioi, että 50–150 ihmistä oli kuollut, 150–184 oli kadonnut, 1 369 oli pidätetty ja 600–1 100 oli kuljetettu Koro Toron suljettuun vankilaan autiomaahan noin 600 kilometrin päähän pääkaupungista, hallituksen vastaisten mielenosoitusten seurauksena;

| K. | ottaa huomioon, että 400 pidätettyä sai tuomion neljässä päivässä ilman, että puolustusasianajajia olisi ollut paikalla; ottaa huomioon, että 5. joulukuuta 2022 pidätetyistä mielenosoittajista 262 tuomittiin jopa kolmeksi vuodeksi vankeuteen, 80 sai ehdollisen tuomion ja 59 vapautettiin syytteistä; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että 400 pidätettyä sai tuomion neljässä päivässä ilman, että puolustusasianajajia olisi ollut paikalla; ottaa huomioon, että 5. joulukuuta 2022 pidätetyistä mielenosoittajista 262 tuomittiin jopa kolmeksi vuodeksi vankeuteen, 80 sai ehdollisen tuomion ja 59 vapautettiin syytteistä;

| L. | ottaa huomioon, että oikeudenkäynnit eivät olleet avoimia eikä niistä tiedotettu julkisesti; ottaa huomioon, että mielenosoittajilta evättiin oikeussuojakeinojen saatavuus; ottaa huomioon, että Tšadin asianajajaliitto kuvaili oikeudenkäyntiä ”oikeudenkäytön irvikuvaksi” ja on valittanut tuomioistuimen päätöksestä ja että sen asianajajat boikotoivat sen vuoksi oikeudenkäyntejä; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että oikeudenkäynnit eivät olleet avoimia eikä niistä tiedotettu julkisesti; ottaa huomioon, että mielenosoittajilta evättiin oikeussuojakeinojen saatavuus; ottaa huomioon, että Tšadin asianajajaliitto kuvaili oikeudenkäyntiä ”oikeudenkäytön irvikuvaksi” ja on valittanut tuomioistuimen päätöksestä ja että sen asianajajat boikotoivat sen vuoksi oikeudenkäyntejä;

| M. | ottaa huomioon, että YK:n kidutuksen vastainen komitea totesi huomioissaan, että vankilaväkivallan yleisyys, mukaan lukien vankilahenkilöstön vankeihin kohdistamat väkivallanteot, oli hälyttävää, ja pyysi valtion viranomaisia tutkimaan kaikki vankeudessa sattuneet kuolemantapaukset ja kaikki väitteet vankilahenkilöstön harjoittamasta vankien kidutuksesta ja pahoinpitelystä; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että YK:n kidutuksen vastainen komitea totesi huomioissaan, että vankilaväkivallan yleisyys, mukaan lukien vankilahenkilöstön vankeihin kohdistamat väkivallanteot, oli hälyttävää, ja pyysi valtion viranomaisia tutkimaan kaikki vankeudessa sattuneet kuolemantapaukset ja kaikki väitteet vankilahenkilöstön harjoittamasta vankien kidutuksesta ja pahoinpitelystä;

| N. | ottaa huomioon, että Sahelin alueen turvallisuustilanne on heikentynyt merkittävästi viime vuosina, mikä uhkaa vakavasti alueellista ja kansainvälistä turvallisuutta; ottaa huomioon, että ihmisoikeusloukkaukset ja joukkomurhat ovat laajalle levinneitä ja että kasvava elintarviketurvan puute, korruptio, äärimmäinen köyhyys ja tulvat ovat lisänneet turvattomuutta; ottaa huomioon, että Sahelin alueella väkivaltaisten ääriliikkeiden toiminta lisääntyi enemmän kuin muilla alueilla vuonna 2019; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että Sahelin alueen turvallisuustilanne on heikentynyt merkittävästi viime vuosina, mikä uhkaa vakavasti alueellista ja kansainvälistä turvallisuutta; ottaa huomioon, että ihmisoikeusloukkaukset ja joukkomurhat ovat laajalle levinneitä ja että kasvava elintarviketurvan puute, korruptio, äärimmäinen köyhyys ja tulvat ovat lisänneet turvattomuutta; ottaa huomioon, että Sahelin alueella väkivaltaisten ääriliikkeiden toiminta lisääntyi enemmän kuin muilla alueilla vuonna 2019;

| O. | ottaa huomioon, että neuvoston 16. huhtikuuta 2021 hyväksymässä Sahelin aluetta koskevassa yhdennetyssä strategiassa EU sitoutui tukemaan demokratian keskeisiä hetkiä alueella, kiinnittämään erityistä poliittista huomiota hallinnon ja oikeusvaltion alalla tosteutettaviin toimiin ja vaatimaan edelleen, että sisäisillä turvallisuusjoukoilla olisi keskeisempi rooli ihmisten ja valtion välisen luottamuksen vahvistamisessa; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että neuvoston 16. huhtikuuta 2021 hyväksymässä Sahelin aluetta koskevassa yhdennetyssä strategiassa EU sitoutui tukemaan demokratian keskeisiä hetkiä alueella, kiinnittämään erityistä poliittista huomiota hallinnon ja oikeusvaltion alalla tosteutettaviin toimiin ja vaatimaan edelleen, että sisäisillä turvallisuusjoukoilla olisi keskeisempi rooli ihmisten ja valtion välisen luottamuksen vahvistamisessa;

| P. | ottaa huomioon, että YK:n mukaan Tšad on ottanut vastaan yli 577 000 pakolaista muun muassa Darfurista, Keski-Afrikan tasavallasta, Nigeriasta ja Kamerunista, minkä lisäksi maassa on 381 000 maan sisäistä pakolaista; ottaa huomioon, että Tšadin vakaus on ratkaisevan tärkeää Sahelin sekä Pohjois- ja Itä-Afrikan kannalta; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että YK:n mukaan Tšad on ottanut vastaan yli 577 000 pakolaista muun muassa Darfurista, Keski-Afrikan tasavallasta, Nigeriasta ja Kamerunista, minkä lisäksi maassa on 381 000 maan sisäistä pakolaista; ottaa huomioon, että Tšadin vakaus on ratkaisevan tärkeää Sahelin sekä Pohjois- ja Itä-Afrikan kannalta;

| Q. | ottaa huomioon, että Tšad sijaitsee strategisella alueella ja siihen kohdistuu vakavia turvallisuushaasteita, koska maa sijaitsee lähellä alueellisia militanttipesäkkeitä, erityisesti Tšad-järven alueella, jossa toimii Islamic State West Africa Province (ISWAP) ja nigerialainen islamistiryhmä Boko Haram; ottaa huomioon, että Tšadilla on keskeinen rooli alueellisissa rauhanturvatoimissa osana G5 Sahel -ryhmän yhteisiä turvallisuusjoukkoja sekä monikansallista yhteistä työryhmää; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että Tšad sijaitsee strategisella alueella ja siihen kohdistuu vakavia turvallisuushaasteita, koska maa sijaitsee lähellä alueellisia militanttipesäkkeitä, erityisesti Tšad-järven alueella, jossa toimii Islamic State West Africa Province (ISWAP) ja nigerialainen islamistiryhmä Boko Haram; ottaa huomioon, että Tšadilla on keskeinen rooli alueellisissa rauhanturvatoimissa osana G5 Sahel -ryhmän yhteisiä turvallisuusjoukkoja sekä monikansallista yhteistä työryhmää;

| 1. | pitää valitettavana demokratiamielenosoittajiin lokakuun 2022 mielenosoituksissa kohdistettua kuolemaan johtanutta väkivaltaa ja sortoa ja pitää erittäin valitettavina ihmishenkien menetyksiä; toistaa tuomitsevansa siirtymäajan sotilasneuvoston 20. huhtikuuta 2021 tekemän sotilasvallankaappauksen ja Tšadin perustuslain soveltamisen keskeyttämisen sen jälkeen sekä kansalliskokouksen ja hallituksen hajottamisen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tuomitsee mielenosoitusta koskevan perusoikeuden rajoittamisen ja väkivallan käytön mielenosoittajia ja kansalaisyhteiskuntaa vastaan Tšadissa; pitää erittäin valitettavana, että kyseiset hallituksen toimet uhkaavat heikentää meneillään olevaa prosessia demokratiaan siirtymiseksi; kehottaa viranomaisia kunnioittamaan täysimääräisesti maan kansallisia ja kansainvälisiä sitoumuksia, erityisesti oikeutta rauhanomaiseen kokoontumisvapauteen ja yhdistymisvapauteen sekä oikeutta fyysiseen koskemattomuuteen; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa YK:ta ja Afrikan unionia käynnistämään riippumattoman ja puolueettoman tutkinnan raportoidusta väkivallasta, mukaan lukien esitetyt tiedot kidutuksesta Tšadin vankiloissa, jotta yksittäisiin henkilöihin ja kansalaisyhteiskuntaan kohdistuvaan väkivaltaan syyllistyneet voidaan asettaa syytteeseen; kehottaa saattamaan väkivaltaisuuksiin ja surmiin syyllistyneet vastuuseen ja vaatii Tšadin viranomaisia varmistamaan, että Tšadin armeija, santarmit ja poliisi saavat koulutusta YK:n lainvalvontaviranomaisten menettelytapasäännöstöstä ja lainvalvontaviranomaisten voimankäyttöä ja tuliaseiden käyttöä koskevista YK:n perusperiaatteista ja noudattavat niitä; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tuomitsee demokratiaa vaatineiden mielenosoittajien syytteeseenpanon joukko-oikeudenkäynneissä, sillä oikeudenkäynnit eivät täyttäneet avoimuutta ja oikeussuojan saatavuutta koskevia kansainvälisiä normeja; kehottaa kumoamaan tuomiot ja vapauttamaan mielenosoittajat; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa painokkaasti hallitusta varmistamaan, että kaikilla 20. lokakuuta 2022 järjestettyjen mielenosoitusten jälkeen syytetyillä on täysi oikeussuoja; korostaa, että EU seuraa erittäin tiiviisti oikeudenkäyntien jatkoa ja että niiden lopputulos on keskeinen tekijä myös EU:n ja Tšadin tulevissa suhteissa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pitää erittäin valitettavana, että hallinto ei ole noudattanut sitoutumistaan demokratiaan siirtymiseen; toistaa, että on tärkeää palata nopeasti perustuslailliseen järjestykseen ja että siirtymän on oltava siviilijohtoinen, sille on vahvistettava aikataulu ja sillä on taattava ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittaminen, ja muistuttaa, että merkityksellinen yhteistyö kaikkien poliittisten ja kansalaistoimijoiden kanssa on olennaisen tärkeää meneillään olevan prosessin uskottavuuden ja legitiimiyden takaamiseksi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa kiireellisesti järjestämään mahdollisimman pian uudet avoimet, osallistavat ja uskottavat parlamentti- ja presidentinvaalit, joissa noudatetaan täysin kansallista perustuslakia ja vaaleja koskevia kansainvälisiä normeja, mihin kuuluu myös oppositiopuolueiden täysimääräisen osallistumisen mahdollistaminen; pitää tärkeänä riippumatonta ja avointa kansallista vaalilautakuntaa ja kansainvälisten kumppaneiden kanssa tässä yhteydessä tehtävää yhteistyötä; pitää erittäin valitettavana, että vallassa olevat viranomaiset eivät noudata Afrikan unionin rauhan ja turvallisuuden neuvoston selkeää toimintaohjetta, joka perustuu Afrikan peruskirjaan demokratiasta, vaaleista ja hyvästä hallinnosta, eivätkä siirtymäajan sotilasneuvoston aiemmin julkisuudessa antamia lupauksia, että sen johtajat eivät asetu ehdolle tulevissa vaaleissa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | muistuttaa, että todellisen demokratiaan siirtymisen ja uudistusten on oltava siviilijohtoisia ja että niiden on mahdollistettava kansalaisyhteiskunnan järjestöjen, oppositiopuolueiden, naisten ja nuorten sekä vapaan lehdistön täysipainoinen ja aktiivinen osallistuminen ja että näiden on voitava toimia ilman pelkoa väkivallasta, pelottelusta ja rajoituksista; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pitää valitettavana Tšadissa edelleen jatkuvasti esiintyviä väkivaltaisuuksia ja terrori-iskuja; toistaa olevansa huolissaan maan pitkittyneestä kriisistä ja pohjoisen epävakaasta turvallisuustilanteesta ja tuomitsee jyrkästi toistuvat ihmisoikeuksien sekä kansainvälisen oikeuden ja humanitaarisen oikeuden loukkaukset; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa hallitusta pyytämään tukea kansallisilta ja kansainvälisiltä sovittelijoilta, YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimistolta, Afrikan unionilta, Saheliin nimitetyltä Euroopan unionin erityisedustajalta, Keski-Afrikan talousyhteisöltä ja muilta kansainvälisiltä järjestöiltä, jotta voidaan ratkaista nykyinen umpikuja ja edistää kansallista vuoropuhelua ja demokratiaan siirtymistä koskevaa prosessia; |
| --- | --- |

10.

| 11. | on erittäin huolissaan siitä, että korruptio ja rankaisemattomuus ovat Tšadissa yhä vain yleisiä; toteaa, että ihmisoikeusloukkauksista rankaisematta jääminen edistää tällaisten väärinkäytösten jatkumista ja heikentää kansalaisten luottamusta valtiollisiin elimiin; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa komissiota, Euroopan ulkosuhdehallintoa ja jäsenvaltioita lisäämään tukea riippumattomille kansalaisjärjestöille, ihmisoikeuksien puolustajille ja Tšadissa toimiville riippumattomille tiedotusvälineille esimerkiksi antamalla rahoitusta ja tukea suojelua tarvitseville; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita ottamaan nämä ihmisoikeusongelmat esille Tšadin viranomaisten kanssa, antamaan Tšadille teknistä tukea koko siirtymäkauden ajan ja harkitsemaan Cotonoun sopimuksen 96 artiklan mukaisen menettelyn käynnistämistä, mikä voi viimeisenä keinona johtaa EU:n ja Tšadin välisen kehitysyhteistyön keskeyttämiseen, kunnes legitiimi perustuslaillinen järjestys on palautettu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | muistuttaa, että ilmastonmuutos, puutteellinen elintarviketurva, väestönkasvu, luonnonvarojen hyödyntäminen, köyhyys ja koulutus- ja taloudellisten mahdollisuuksien puute ovat perussyitä epävakauteen, väkivaltaan ja terroristien värväämiseen kaikkialla Sahelin alueella; korostaa, että turvallisuuden ja kehityksen sekä humanitaarisen ja demokratiaa tukevan avun koordinointi on välttämätöntä kestävän kehityksen varmistamiseksi koko alueella; |
| --- | --- |

14.

| 15. | katsoo, että alueellinen yhteistyö ja alueelliset aloitteet, mukaan lukien Afrikan unioni ja G5 Sahel -ryhmä, ovat keskeisiä toimijoita Afrikka-johtoisen strategian tukemisessa Sahelin alueen terrorismin ja epävakauden torjumiseksi; korostaa tukevansa Euroopan rauhanrahastoa ja tekevänsä yhteistyötä monikansallisen yhteisen työryhmän kanssa; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pitää myönteisenä yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alueellistamisprosessia Sahelin alueella, millä pyritään vahvistamaan alueellista lähestymistapaa EU:n toiminnassa alueella, jotta voidaan tukea rajatylittävää yhteistyötä Sahelin alueella ja alueellisten yhteistyörakenteiden kesken sekä parantaa G5 Sahel -maiden kansallisia valmiuksia; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita panemaan Tšadin osalta nopeasti täytäntöön ehdotetun Team Europe -lähestymistavan, joka koskee hallintoa, demokratisoitumista, rauhaa ja turvallisuutta; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa EU:ta, sen jäsenvaltioita ja kansainvälistä yhteisöä reagoimaan kiireellisesti Tšadin ihmisoikeustilanteen synnyttämään humanitaariseen tilanteeseen ja antamaan maalle tarvittavaa apua, jotta voidaan vastata nopeasti maan kiireellisiin tarpeisiin maan sisällä siirtymään joutuneiden henkilöiden ja pakolaisten suojelemiseksi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Afrikan unionille ja sen toimielimille sekä Tšadin hallitukselle ja kansalliskokoukselle. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  EUVL C 15, 12.1.2022, s. 166.

(2)  EUVL C 385, 22.9.2021, s. 24.

(3)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3.

---

| 17.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 177/105 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 177/105

---

P9_TA(2022)0447

Ihmisoikeuspuolustaja Abdulhadi Al-Khawajan tapaus Bahrainissa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. joulukuuta 2022 ihmisoikeuspuolustaja Abdulhadi Al-Khawajan tapauksesta Bahrainissa (2022/2994(RSP))

(2023/C 177/12)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Bahrainista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Bahrainista,

| — | ottaa huomioon Bahrainin riippumattoman tutkintakomission marraskuussa 2011 julkistaman raportin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Bahrainin riippumattoman tutkintakomission marraskuussa 2011 julkistaman raportin,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien puolustajien tilannetta käsittelevän YK:n erityisraportoijan 22. syyskuuta 2022 antaman julkilausuman vangitusta ihmisoikeuspuolustaja Abdulhadi Al-Khawajasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien puolustajien tilannetta käsittelevän YK:n erityisraportoijan 22. syyskuuta 2022 antaman julkilausuman vangitusta ihmisoikeuspuolustaja Abdulhadi Al-Khawajasta,

| — | ottaa huomioon Tanskan YK:n ihmisoikeusneuvoston 51. istunnossa esittämän puheenvuoron, jossa vaadittiin ihmisoikeuspuolustaja Abdulhadi Al-Khawajan vapauttamista, ja Tanskan ulkoasiainministeriön viimeisimmät julkilausumat, etenkin 29. syyskuuta 2022 ja 7. marraskuuta 2022 antamat julkilausumat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Tanskan YK:n ihmisoikeusneuvoston 51. istunnossa esittämän puheenvuoron, jossa vaadittiin ihmisoikeuspuolustaja Abdulhadi Al-Khawajan vapauttamista, ja Tanskan ulkoasiainministeriön viimeisimmät julkilausumat, etenkin 29. syyskuuta 2022 ja 7. marraskuuta 2022 antamat julkilausumat,

| — | ottaa huomioon 10. helmikuuta 2022 allekirjoitetun EU:n ja Bahrainin välisen yhteistyösopimuksen; |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. helmikuuta 2022 allekirjoitetun EU:n ja Bahrainin välisen yhteistyösopimuksen;

| — | ottaa huomioon 18. toukokuuta 2022 annetun unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja komission yhteisen tiedonannon ”Strateginen kumppanuus Persianlahden alueen kanssa” (JOIN(2022)0013) ja neuvoston siitä 20. kesäkuuta 2022 antamat päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. toukokuuta 2022 annetun unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja komission yhteisen tiedonannon ”Strateginen kumppanuus Persianlahden alueen kanssa” (JOIN(2022)0013) ja neuvoston siitä 20. kesäkuuta 2022 antamat päätelmät,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien puolustajia, kuolemanrangaistusta, kidutusta ja sananvapautta, kolmansien maiden kanssa käytäviä ihmisoikeusvuoropuheluja sekä sananvapautta verkossa ja verkon ulkopuolella koskevat Euroopan unionin suuntaviivat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien puolustajia, kuolemanrangaistusta, kidutusta ja sananvapautta, kolmansien maiden kanssa käytäviä ihmisoikeusvuoropuheluja sekä sananvapautta verkossa ja verkon ulkopuolella koskevat Euroopan unionin suuntaviivat,

| — | ottaa huomioon 7. marraskuuta 2022 annetun Bahrainia koskevan YK:n yleisen määräaikaisarvioinnin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. marraskuuta 2022 annetun Bahrainia koskevan YK:n yleisen määräaikaisarvioinnin,

| — | ottaa huomioon kaksikäyttötuotteiden vientiä, välitystä, teknistä apua, kauttakulkua ja siirtoa koskevan unionin valvontajärjestelmän perustamisesta 20. toukokuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/821 (uudelleenlaadittu) (1) (kaksikäyttöasetus) ja aiemmat uudelleenlaaditut säädökset, erityisesti kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 428/2009 muuttamisesta 16. marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1232/2011 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kaksikäyttötuotteiden vientiä, välitystä, teknistä apua, kauttakulkua ja siirtoa koskevan unionin valvontajärjestelmän perustamisesta 20. toukokuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/821 (uudelleenlaadittu) (1) (kaksikäyttöasetus) ja aiemmat uudelleenlaaditut säädökset, erityisesti kaksikäyttötuotteiden vientiä, siirtoa, välitystä ja kauttakulkua koskevan yhteisön valvontajärjestelmän perustamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 428/2009 muuttamisesta 16. marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1232/2011 (2),

| — | ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen yleissopimuksen sekä ihmisoikeuksista tehdyn Arabiliiton peruskirjan, jotka Bahrain on ratifioinut, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen yleissopimuksen sekä ihmisoikeuksista tehdyn Arabiliiton peruskirjan, jotka Bahrain on ratifioinut,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että ihmisoikeuspuolustaja Abdulhadi Al-Khawaja, joka on Tanskan ja Bahrainin kansalainen ja yksi Bahrainin ihmisoikeuskeskuksen ja Persianlahden ihmisoikeuskeskuksen perustajista ja vuoden 2022 Martin Ennals -palkinnon saaja, kärsii parhaillaan yhdettätoista vuotta elinkautistuomiostaan, jonka syynä oli, että hän otti johtavan roolin mielenosoituksissa, joissa vaadittiin demokraattisia uudistuksia Bahrainissa vuonna 2011 tapahtuneen kansannousun aikana; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että ihmisoikeuspuolustaja Abdulhadi Al-Khawaja, joka on Tanskan ja Bahrainin kansalainen ja yksi Bahrainin ihmisoikeuskeskuksen ja Persianlahden ihmisoikeuskeskuksen perustajista ja vuoden 2022 Martin Ennals -palkinnon saaja, kärsii parhaillaan yhdettätoista vuotta elinkautistuomiostaan, jonka syynä oli, että hän otti johtavan roolin mielenosoituksissa, joissa vaadittiin demokraattisia uudistuksia Bahrainissa vuonna 2011 tapahtuneen kansannousun aikana;

| B. | ottaa huomioon, että kun Abdulhadi Al-Khawaja oli pidätetty, häntä pahoinpideltiin ja kidutettiin ja hänet tuomittiin epäoikeudenmukaisessa oikeudenkäynnissä, joka ei ollut Bahrainin rikoslain eikä kansainvälisten oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä koskevien vähimmäisnormien mukainen; ottaa huomioon, että Al-Khawaja tuomittiin tekaistuin syyttein, jotka koskevat ”terrorismin rahoittamista ja siihen osallistumista hallituksen syrjäyttämiseksi ja vakoilua vieraan valtion hyväksi”; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että kun Abdulhadi Al-Khawaja oli pidätetty, häntä pahoinpideltiin ja kidutettiin ja hänet tuomittiin epäoikeudenmukaisessa oikeudenkäynnissä, joka ei ollut Bahrainin rikoslain eikä kansainvälisten oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä koskevien vähimmäisnormien mukainen; ottaa huomioon, että Al-Khawaja tuomittiin tekaistuin syyttein, jotka koskevat ”terrorismin rahoittamista ja siihen osallistumista hallituksen syrjäyttämiseksi ja vakoilua vieraan valtion hyväksi”;

| C. | ottaa huomioon, että mielivaltaista vangitsemista käsittelevä YK:n työryhmä totesi heinäkuussa 2012, että Abdulhadi Al-Khawajan pidätys oli mielivaltainen, sillä sen syynä oli se, että hän oli käyttänyt sananvapautta, rauhanomaista kokoontumisvapautta ja yhdistymisvapautta koskevia perusoikeuksiaan, ja kehotti vapauttamaan hänet; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että mielivaltaista vangitsemista käsittelevä YK:n työryhmä totesi heinäkuussa 2012, että Abdulhadi Al-Khawajan pidätys oli mielivaltainen, sillä sen syynä oli se, että hän oli käyttänyt sananvapautta, rauhanomaista kokoontumisvapautta ja yhdistymisvapautta koskevia perusoikeuksiaan, ja kehotti vapauttamaan hänet;

| D. | ottaa huomioon, että Abdulhadi Al-Khawaja kärsii jälleen oikeudellisesta häirinnästä erillisten lisäoikeudenkäyntien muodossa; ottaa huomioon, että Bahrainin toinen alemman asteen rikostuomioistuin tuomitsi 28. marraskuuta 2022 Abdulhadi Al-Khawajan uusista rikossyytteistä, joiden mukaan hän oli väitetysti rikkonut tuolin vankilassa ja solvannut poliisia siitä, että tämä kielsi häntä soittamasta perheelleen; ottaa huomioon, että Abdulhadi Al-Khawajalta evättiin oikeus osallistua oikeuden istuntoon ja oikeus oikeudelliseen edustukseen huolimatta toisen alemman asteen rikostuomioistuimen presidentin allekirjoittamasta tuomioistuimen päätöksestä, jossa määrättiin uudistus- ja kuntoutuskeskuksen ylijohdon pääsihteeri antamaan vastaajalle valtakirja; toteaa, että tämä loukkasi ihmisoikeuspuolustajan oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin ja avustajaan; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Abdulhadi Al-Khawaja kärsii jälleen oikeudellisesta häirinnästä erillisten lisäoikeudenkäyntien muodossa; ottaa huomioon, että Bahrainin toinen alemman asteen rikostuomioistuin tuomitsi 28. marraskuuta 2022 Abdulhadi Al-Khawajan uusista rikossyytteistä, joiden mukaan hän oli väitetysti rikkonut tuolin vankilassa ja solvannut poliisia siitä, että tämä kielsi häntä soittamasta perheelleen; ottaa huomioon, että Abdulhadi Al-Khawajalta evättiin oikeus osallistua oikeuden istuntoon ja oikeus oikeudelliseen edustukseen huolimatta toisen alemman asteen rikostuomioistuimen presidentin allekirjoittamasta tuomioistuimen päätöksestä, jossa määrättiin uudistus- ja kuntoutuskeskuksen ylijohdon pääsihteeri antamaan vastaajalle valtakirja; toteaa, että tämä loukkasi ihmisoikeuspuolustajan oikeutta oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin ja avustajaan;

| E. | ottaa huomioon, että Abdulhadi Al-Khawaja on Tanskan kuningaskunnan kansalainen ja on joutunut asumaan erillään perheestään vuodesta 2011 lähtien; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Abdulhadi Al-Khawaja on Tanskan kuningaskunnan kansalainen ja on joutunut asumaan erillään perheestään vuodesta 2011 lähtien;

| F. | ottaa huomioon, että Abdulhadi Al-Khawaja kärsii vangitsemisensa, kidutuksen ja sairaanhoidon epäämisen välittömänä seurauksena kroonisista ja rappeuttavista terveysongelmista, kuten äärimmäisestä selkäkivusta ja näön heikkenemisestä, ja että hän tarvitsee kiireellistä hoitoa; ottaa huomioon, että monet nälkälakot, joihin Al-Khawaja on ryhtynyt osoittaakseen mieltään huonoa kohteluaan vastaan, ovat pahentaneet hänen terveydentilaansa; ottaa huomioon, että vankilaviranomaiset ovat evänneet häneltä asianmukaisen sairaanhoidon; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Abdulhadi Al-Khawaja kärsii vangitsemisensa, kidutuksen ja sairaanhoidon epäämisen välittömänä seurauksena kroonisista ja rappeuttavista terveysongelmista, kuten äärimmäisestä selkäkivusta ja näön heikkenemisestä, ja että hän tarvitsee kiireellistä hoitoa; ottaa huomioon, että monet nälkälakot, joihin Al-Khawaja on ryhtynyt osoittaakseen mieltään huonoa kohteluaan vastaan, ovat pahentaneet hänen terveydentilaansa; ottaa huomioon, että vankilaviranomaiset ovat evänneet häneltä asianmukaisen sairaanhoidon;

| G. | ottaa huomioon, että näiden uusien syytteiden ajoitus on seurausta siitä, että Abdulhadi Al-Khawajan asiaa on ajettu laajalti sekä YK:ssa että EU:n tasolla, mukaan lukien siitä, että tapausta korostettiin YK:n pääsihteerin vuotuisessa raportissa kostotoimista syyskuussa 2022, EU:n ja Bahrainin ihmisoikeusvuoropuhelussa lokakuussa 2022 ja Bahrainia koskevassa YK:n yleisessä määräaikaisarvioinnissa marraskuussa 2022; ottaa huomioon, että Tanskan hallitus on turvautunut Al-Khawajan vapauttamiseksi yksityiseen diplomatiaan Bahrainin hallituksen kanssa jo yli kymmenen vuoden ajan ilman, että sen pyyntöihin on suostuttu; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että näiden uusien syytteiden ajoitus on seurausta siitä, että Abdulhadi Al-Khawajan asiaa on ajettu laajalti sekä YK:ssa että EU:n tasolla, mukaan lukien siitä, että tapausta korostettiin YK:n pääsihteerin vuotuisessa raportissa kostotoimista syyskuussa 2022, EU:n ja Bahrainin ihmisoikeusvuoropuhelussa lokakuussa 2022 ja Bahrainia koskevassa YK:n yleisessä määräaikaisarvioinnissa marraskuussa 2022; ottaa huomioon, että Tanskan hallitus on turvautunut Al-Khawajan vapauttamiseksi yksityiseen diplomatiaan Bahrainin hallituksen kanssa jo yli kymmenen vuoden ajan ilman, että sen pyyntöihin on suostuttu;

| H. | ottaa huomioon, että Bahrainin hallitus tukahduttaa edelleen rajusti sananvapautta, yhdistymisvapautta ja rauhanomaista kokoontumisvapautta koskevia oikeuksia; ottaa huomioon, että ihmisoikeuspuolustajia, asianajajia, toimittajia ja poliittisia aktivisteja vastaan nostetaan ankaria syytteitä ja heitä pidätetään ja uhkaillaan vangitsemisella tai kidutuksella, heitä pelotellaan, heille asetetaan matkustuskieltoja ja heiltä viedään kansalaisuus; ottaa huomioon, että Bahrainin viranomaiset ovat pidättäneet, vanginneet, kuulustelleet ja asettaneet syytteeseen ihmisoikeuspuolustajia ja poliittisia aktivisteja; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Bahrainin hallitus tukahduttaa edelleen rajusti sananvapautta, yhdistymisvapautta ja rauhanomaista kokoontumisvapautta koskevia oikeuksia; ottaa huomioon, että ihmisoikeuspuolustajia, asianajajia, toimittajia ja poliittisia aktivisteja vastaan nostetaan ankaria syytteitä ja heitä pidätetään ja uhkaillaan vangitsemisella tai kidutuksella, heitä pelotellaan, heille asetetaan matkustuskieltoja ja heiltä viedään kansalaisuus; ottaa huomioon, että Bahrainin viranomaiset ovat pidättäneet, vanginneet, kuulustelleet ja asettaneet syytteeseen ihmisoikeuspuolustajia ja poliittisia aktivisteja;

| I. | ottaa huomioon, että Abdulhadi Al-Khawaja on yksi monista ihmisoikeuspuolustajista, jotka kärsivät pitkästä mielivaltaisesta vangitsemisesta Bahrainissa; ottaa huomioon, että Bahrainissa tällä hetkellä vangittuina olevat muut poliittiset vangit ovat muun muassa korkean tason poliittisia oppositiojohtajia, aktivisteja, bloggaajia ja ihmisoikeuspuolustajia, jotka tuomittiin elinkautiseen vankeuteen heidän roolistaan vuoden 2011 demokratiamielenosoituksissa; ottaa huomioon, että ihmisoikeuspuolustaja Naji Fateel pidätettiin toukokuussa 2013 ja tuomittiin 15 vuodeksi vankeuteen toukokuussa 2014; ottaa huomioon, että Naji Fateelia on kidutettu, häntä on pidetty eristysvankeudessa, kielletty ottamasta vastaan puheluja ja perhettään ja asianajajaansa ja pidetty eristyssellissä; ottaa huomioon, että ihmisoikeuspuolustaja Abduljalil Al-Singace pidätettiin elokuussa 2010, vapautettiin lyhytaikaisesti 21 päiväksi helmi-maaliskuussa 2011, pidätettiin uudelleen 17. maaliskuuta 2011 ja tuomittiin elinkautiseen vankeusrangaistukseen kesäkuussa 2011; ottaa huomioon, että bahrainilaiset ihmisoikeuspuolustajat ja heidän perheenjäsenensä joutuvat ahdistelun, pelottelun ja syytteeseen asettamisen kohteeksi; ottaa huomioon, että jotkut heistä ovat lähteneet maanpakoon ja että monilta on viety mielivaltaisesti kansalaisuus; ottaa huomioon, että Bahrainin merkittävimpiin ihmisoikeuspuolustajiin lukeutuva Nabeel Rajab vapautettiin vankilasta 9. kesäkuuta 2020 ja hänen on kärsittävä viiden vuoden tuomiostaan jäljellä oleva aika vaihtoehtoisia seuraamuksia koskevan lain mukaisesti; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Abdulhadi Al-Khawaja on yksi monista ihmisoikeuspuolustajista, jotka kärsivät pitkästä mielivaltaisesta vangitsemisesta Bahrainissa; ottaa huomioon, että Bahrainissa tällä hetkellä vangittuina olevat muut poliittiset vangit ovat muun muassa korkean tason poliittisia oppositiojohtajia, aktivisteja, bloggaajia ja ihmisoikeuspuolustajia, jotka tuomittiin elinkautiseen vankeuteen heidän roolistaan vuoden 2011 demokratiamielenosoituksissa; ottaa huomioon, että ihmisoikeuspuolustaja Naji Fateel pidätettiin toukokuussa 2013 ja tuomittiin 15 vuodeksi vankeuteen toukokuussa 2014; ottaa huomioon, että Naji Fateelia on kidutettu, häntä on pidetty eristysvankeudessa, kielletty ottamasta vastaan puheluja ja perhettään ja asianajajaansa ja pidetty eristyssellissä; ottaa huomioon, että ihmisoikeuspuolustaja Abduljalil Al-Singace pidätettiin elokuussa 2010, vapautettiin lyhytaikaisesti 21 päiväksi helmi-maaliskuussa 2011, pidätettiin uudelleen 17. maaliskuuta 2011 ja tuomittiin elinkautiseen vankeusrangaistukseen kesäkuussa 2011; ottaa huomioon, että bahrainilaiset ihmisoikeuspuolustajat ja heidän perheenjäsenensä joutuvat ahdistelun, pelottelun ja syytteeseen asettamisen kohteeksi; ottaa huomioon, että jotkut heistä ovat lähteneet maanpakoon ja että monilta on viety mielivaltaisesti kansalaisuus; ottaa huomioon, että Bahrainin merkittävimpiin ihmisoikeuspuolustajiin lukeutuva Nabeel Rajab vapautettiin vankilasta 9. kesäkuuta 2020 ja hänen on kärsittävä viiden vuoden tuomiostaan jäljellä oleva aika vaihtoehtoisia seuraamuksia koskevan lain mukaisesti;

| J. | ottaa huomioon, että saatujen tietojen mukaan Bahrainin viranomaiset ovat lisänneet verkossa ja sosiaalisessa mediassa harjoitettavan toiminnan tukahduttamista ja asettaneet arvostelijoita syytteeseen mielipiteensä rauhanomaisesta ilmaisusta; ottaa huomioon, että raporteissa todetaan, että covid-19-pandemiaa käytettiin tekosyynä sananvapauden rajoittamiselle entisestään Bahrainissa; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että saatujen tietojen mukaan Bahrainin viranomaiset ovat lisänneet verkossa ja sosiaalisessa mediassa harjoitettavan toiminnan tukahduttamista ja asettaneet arvostelijoita syytteeseen mielipiteensä rauhanomaisesta ilmaisusta; ottaa huomioon, että raporteissa todetaan, että covid-19-pandemiaa käytettiin tekosyynä sananvapauden rajoittamiselle entisestään Bahrainissa;

| K. | ottaa huomioon, että tällä hetkellä Bahrainissa 26 henkilöä odottaa kuolemanrangaistuksensa täytäntöönpanoa ja että he kaikki ovat välittömässä vaarassa joutua teloitetuksi käytettyään kaikki oikeussuojakeinot; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että tällä hetkellä Bahrainissa 26 henkilöä odottaa kuolemanrangaistuksensa täytäntöönpanoa ja että he kaikki ovat välittömässä vaarassa joutua teloitetuksi käytettyään kaikki oikeussuojakeinot;

| L. | ottaa huomioon, että The Guardian -sanomalehden ja Amnesty Internationalin mukaan digitaalinen valvonta Bahrainissa on lisääntynyt merkittävästi viime vuosina NSO:n Pegasus-ohjelmiston avulla tapahtuvan tekstiviestien sieppaamisen, paketin syvätarkastuksen sekä sosiaalisen median ja puhelujen valvonnan vuoksi; ottaa huomioon, että Bahrainin viranomaisille sieppaustekniikkaa toimittaneiden yritysten joukossa on eurooppalaisia yrityksiä; ottaa huomioon, että Bahrain käyttää valvontateknologiaa ihmisoikeusaktivistien viestien sieppaukseen, mikä on johtanut heidän pidätyksiinsä; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että The Guardian -sanomalehden ja Amnesty Internationalin mukaan digitaalinen valvonta Bahrainissa on lisääntynyt merkittävästi viime vuosina NSO:n Pegasus-ohjelmiston avulla tapahtuvan tekstiviestien sieppaamisen, paketin syvätarkastuksen sekä sosiaalisen median ja puhelujen valvonnan vuoksi; ottaa huomioon, että Bahrainin viranomaisille sieppaustekniikkaa toimittaneiden yritysten joukossa on eurooppalaisia yrityksiä; ottaa huomioon, että Bahrain käyttää valvontateknologiaa ihmisoikeusaktivistien viestien sieppaukseen, mikä on johtanut heidän pidätyksiinsä;

| M. | ottaa huomioon, että valvontateknologian vientivalvonta hyväksyttiin asetuksen (EY) N:o 428/2009 vuoden 2011 tarkistuksessa; ottaa huomioon, että tämän asetuksen uudelleenlaatiminen vuonna 2011 hyväksyttiin näiden toimenpiteiden vahvistamiseksi entisestään; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että valvontateknologian vientivalvonta hyväksyttiin asetuksen (EY) N:o 428/2009 vuoden 2011 tarkistuksessa; ottaa huomioon, että tämän asetuksen uudelleenlaatiminen vuonna 2011 hyväksyttiin näiden toimenpiteiden vahvistamiseksi entisestään;

| N. | ottaa huomioon, että Euroopan unioni ja Bahrain pitivät kuudennen ihmisoikeusvuoropuhelunsa Manamassa 27. lokakuuta 2022; ottaa huomioon, että ihmisoikeusvuoropuhelu kattaa monenlaisia aiheita, kuten sananvapauden ja yhdistymisvapauden, oikeusvaltioperiaatteen, mukaan lukien oikeus oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin ja kuolemanrangaistus, naisten oikeudet ja sukupuolten tasa-arvon, työntekijöiden oikeudet sekä uskonnon- ja vakaumuksenvapauden; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että Euroopan unioni ja Bahrain pitivät kuudennen ihmisoikeusvuoropuhelunsa Manamassa 27. lokakuuta 2022; ottaa huomioon, että ihmisoikeusvuoropuhelu kattaa monenlaisia aiheita, kuten sananvapauden ja yhdistymisvapauden, oikeusvaltioperiaatteen, mukaan lukien oikeus oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin ja kuolemanrangaistus, naisten oikeudet ja sukupuolten tasa-arvon, työntekijöiden oikeudet sekä uskonnon- ja vakaumuksenvapauden;

| 1. | kehottaa Bahrainia vapauttamaan Abdulhadi Al-Khawajan välittömästi ja ehdoitta; korostaa, että kaikki Bahrainin mielipidevangit olisi vapautettava, mukaan lukien Abduljalil al-Singace, Naji Fateel, Abdulwahab Hussain, Ali Hajee, šeikki Ali Salman ja Hassan Mshaima, jotka on pidätetty ja tuomittu pelkästään siksi, että he ovat käyttäneet oikeuttaan sananvapauteen; kehottaa luopumaan kaikista heitä vastaan nostetuista syytteistä; on tyytyväinen siihen, että Nabeel Rajab vapautettiin vuonna 2020 vaihtoehtoisia seuraamuksia koskevan lain nojalla, mutta kehottaa Bahrainin viranomaisia kumoamaan hänen matkustuskieltonsa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ilmaisee tyrmistyksensä Abdulhadi Al-Khawajan ja muiden poliittisten vankien kohtelusta; muistuttaa tuomitsevansa jyrkästi oikeudellisen häirinnän, pelottelun, kidutuksen ja asianmukaisen oikeusprosessin puuttumisen; toteaa, että nämä koskevat edelleen häntä ja muita poliittisia vankeja sekä heidän perheitään; kehottaa Bahrainin viranomaisia noudattamaan kidutuksen vastaisen YK:n yleissopimuksen mukaisia velvoitteitaan ja lopettamaan kidutuksen ja muun kaltoinkohtelun käytön sekä kidutuksella saatujen lausuntojen käytön todistusaineistona oikeustapauksissa; kehottaa Bahrainin viranomaisia puuttumaan rankaisemattomuuden kulttuuriin tutkimalla kaikki kidutusväitteet, saattamalla syylliset vastuuseen ja varmistamalla tehokkaat mekanismit, jotta uhrit voivat saada oikeutta ja korvauksia, myös Al-Khawajan tapauksessa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa Bahrainin viranomaisia takaamaan oikeudenmukaisen ja asianmukaisen oikeudenkäynnin ja kunnioittamaan vankien, myös Abdulhadi Al-Khawajan, oikeuksia; kehottaa Bahrainia varmistamaan, että vankien kohtelua koskevat perusperiaatteet pannaan täytäntöön täysimääräisesti; korostaa, että vankien oikeudet on taattava kaikkina aikoina, mukaan lukien heidän mahdollisuutensa saada asianmukaista sairaanhoitoa ja täydet mahdollisuudet tavata perheitään ja valitsemiaan asianajajia; kehottaa Bahrainia tarkastelemaan turvallisuushenkilöstön ja vankiloiden henkilöstön väärinkäytöksiä valvovien sisäisten elinten, kuten oikeusasiamiehen, erityistutkintayksikön sekä vankien ja pidätettyjen oikeuksia käsittelevän komission, riippumattomuutta ja tehokkuutta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa Bahrainia palauttamaan Bahrainin kansalaisuuden niille lähes 300 henkilölle, joilta se on riistetty; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ilmaisee syvimmän huolensa siitä, että Bahrainin viranomaiset loukkaavat ja rajoittavat edelleen väestön oikeuksia ja vapauksia, erityisesti yksilöiden oikeutta rauhanomaiseen mielenilmaisuun, sananvapautta ja digitaalista vapautta sekä verkossa että sen ulkopuolella; kehottaa Bahrainin viranomaisia takaamaan kansalaisyhteiskunnan järjestöille ja riippumattomille tiedotusvälineille turvallisen toimintatilan ja varmistamaan, että oikeutta sananvapauteen voidaan harjoittaa; tuomitsee sen, että Bahrain käyttää toistuvasti terrorisminvastaisia lakeja sananvapauden rajoittamiseen; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pitää valitettavana, että kuolemanrangaistusta koskeva tosiasiallinen seitsemän vuoden moratorio päättyi vuonna 2017; muistuttaa jälleen vastustavansa jyrkästi kuolemanrangaistusta; kehottaa jälleen hänen majesteettiaan šeikki Hamad bin Isa Al Khalifaa ottamaan uudelleen käyttöön kuolemanrangaistusta koskevan moratorion kuolemanrangaistuksen poistamiseksi ja vapauttamaan välittömästi Mohamed Ramadanin, Husain Ali Moosan, Maher Abbas al-Khabbazin, Salman Isa Ali Salmanin, Hussein Abdullah Khalil Ebrahimin, Mohammad Radhi Abdulla Hassanin, Sayed Ahmed Fuad Abbas Isa Ahmed Al-Abarin, Hussein Ali Mahdi Jasim Mohamedin, Hussein Ebrahim Ali Hussein Marzooqin, Moosa Abdallah Moosa Jafaarin, Hussain Abdullah Marhoon Rashidin ja Zuhair Ebrahim Jasim Abdullahin; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa Bahrainin hallitusta tekemään täysimääräisesti yhteistyötä YK:n elinten kanssa ja ulottamaan pysyvän kutsun koskemaan kaikkia YK:n ihmisoikeusneuvoston erityismenettelyjä ja tekemään niiden kanssa yhteistyötä ennakoivasti; kehottaa Bahrainin hallitusta sallimaan EU:n virkamiesten, riippumattomien tarkkailijoiden ja ihmisoikeusryhmien vierailla Bahrainin vankiloissa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa Josep Borrellia, Euroopan ulkosuhdehallintoa (EUH) ja kaikkia Bahrainissa vierailevia EU:n virkamiehiä sekä EU:n jäsenvaltioita, erityisesti Tanskan hallitusta, ottamaan edelleen esille Abdulhadi Al-Khawajan tapauksen ja kaikkien muiden maassa olevien ihmisoikeuspuolustajien tapaukset sekä julkisesti että yksityisesti ja vaatimaan heidän vapauttamistaan ehdoitta; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa kaikkia Bahrainissa vierailevia EU:n virkamiehiä ja EU:n jäsenvaltioiden edustajia vierailemaan vankiloissa ja tapaamaan ihmisoikeuspuolustajia ja pyytämään nimenomaisesti saada vierailla Abdulhadi Al-Khawajan, Naji Fateelin ja Abduljalil Al-Singacen luona; pitää erittäin valitettavana, että Al-Khawajan perheelle on annettu lupa vain yhteen vierailuun kahden viime vuoden aikana; kehottaa siksi Bahrainia säilyttämään kaikkien vankien perheiden vierailuoikeudet; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa, EUH:ta, neuvostoa ja jäsenvaltioita tuomaan järjestelmällisesti esiin huolensa Bahrainissa tapahtuneista ihmisoikeusloukkauksista ja ottamaan tapaukset esille kahdenvälisesti ja kaikilla kansainvälisillä foorumeilla, myös YK:n ihmisoikeusneuvostossa sekä EU:n ja Bahrainin yhteistyösopimuksen yhteydessä; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa EU:n Riadin-edustustoa ja kaikkia Bahrainin asioita hoitavia jäsenvaltioiden diplomaattiedustustoja osallistumaan Abdulhadi Al-Khawajan tuleviin kuulemisiin ja seuraamaan näiden kuulemisten etenemistä; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita lisäämään suojeluaan ja tukeaan ihmisoikeuspuolustajille ja mielipidevangeille Bahrainissa muun muassa myöntämällä hätäavustuksia; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tuomitsee jyrkästi valvontateknologian käytön Bahrainin ihmisoikeuspuolustajia vastaan; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita valvomaan tiukasti päivitetyn kaksikäyttöasetuksen täytäntöönpanoa, sillä siihen sisältyy kattavasti valvontaan käytetty teknologia, ja estämään yrityksiä viemästä, myymästä, päivittämästä tai ylläpitämästä valvontateknologiaa, jota voidaan käyttää rauhanomaisten opposition edustajien tukahduttamiseen Bahrainissa; pitää valitettavana, että eurooppalaisten yritysten on todettu rikkoneen ihmisoikeuksia myymällä kaksikäyttöteknologiaa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kannustaa Euroopan unionia ja sen jäsenvaltioita lujittamaan Bahrainia kanssa käytävää ihmisoikeusvuoropuhelua; katsoo, että Abdulhadi Al-Khawajan ja kaikkien muiden ihmisoikeuspuolustajien vapauttaminen olisi tärkeä askel EU:n ja Bahrainin suhteiden parantamisessa; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tuomitsee jyrkästi kaikenlaisen epäasianmukaisen vaikuttamisen Euroopan parlamentin työhön joko suoraan ulkomaiden toimesta tai välillisesti hallituksen valvomien kansalaisjärjestöjen kautta; kehottaa kaikkia EU:n toimielimiä vahvistamaan edelleen avoimuusrekisteriä hyväksymällä tiukemmat säännöt ja perustamaan kaikkia EU:n toimielimiä varten riippumattoman eettisen komitean; palauttaa mieliin ulkomaisesta sekaantumisesta kaikkiin Euroopan unionin demokraattisiin prosesseihin ja siihen sisältyvästä disinformaatiosta 9. maaliskuuta 2022 antamassaan päätöslauselmassa (3) esittämänsä suositukset, etenkin suosituksen siitä, miten voidaan vahvistaa EU:n toimia, joilla vastataan ulkomaiseen sekaantumiseen EU:n demokraattisiin prosesseihin; kehottaa EUH:ta teettämään tutkimuksen pahantahtoisten valtiollisten toimijoiden yleisyydestä ja niiden vaikutuksesta EU:n toimielimissä, ajatushautomoissa, yliopistoissa, uskonnollisissa organisaatioissa ja viestintäalan laitoksissa; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Bahrainin kuningaskunnan hallitukselle ja parlamentille sekä Persianlahden yhteistyöneuvoston jäsenille. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  EUVL L 206, 11.6.2021, s. 1.

(2)  EUVL L 326, 8.12.2011, s. 26.

(3)  EUVL C 347, 9.9.2022, s. 61.

---

| 17.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 177/109 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 177/109

---

P9_TA(2022)0448

Qatariin liittyvät korruptioepäilyt ja Euroopan unionin toimielinten laajempi avoimuuden ja vastuuvelvollisuuden tarve

Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. joulukuuta 2022 Qatariin liittyvistä korruptioepäilyistä ja Euroopan unionin toimielinten laajemmasta avoimuuden ja vastuuvelvollisuuden tarpeesta (2022/3012(RSP))

(2023/C 177/13)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 27. huhtikuuta 2021 tekemänsä päätöksen pakollista avoimuusrekisteriä koskevan Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission toimielinten välisen sopimuksen tekemisestä (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. huhtikuuta 2021 tekemänsä päätöksen pakollista avoimuusrekisteriä koskevan Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission toimielinten välisen sopimuksen tekemisestä (1),

| — | ottaa huomioon 16. syyskuuta 2021 antamansa päätöslauselman avoimuuden ja lahjomattomuuden vahvistamisesta EU:n toimielimissä perustamalla riippumaton EU:n eettinen elin (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. syyskuuta 2021 antamansa päätöslauselman avoimuuden ja lahjomattomuuden vahvistamisesta EU:n toimielimissä perustamalla riippumaton EU:n eettinen elin (2),

| — | ottaa huomioon syyttömyysolettaman oikeudellisen periaatteen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon syyttömyysolettaman oikeudellisen periaatteen,

| — | ottaa huomioon 9. maaliskuuta 2022 antamansa päätöslauselman ulkomaisesta sekaantumisesta kaikkiin Euroopan unionin demokraattisiin prosesseihin ja siihen sisältyvästä disinformaatiosta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. maaliskuuta 2022 antamansa päätöslauselman ulkomaisesta sekaantumisesta kaikkiin Euroopan unionin demokraattisiin prosesseihin ja siihen sisältyvästä disinformaatiosta (3),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 10 ja 11 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 10 ja 11 artiklan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 ja 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 ja 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Belgian liittovaltion syyttäjänvirasto on aloittanut meneillään olevan tutkinnan rahanpesua, korruptiota ja rikollisjärjestöön osallistumista koskevista väitteistä; ottaa huomioon, että 9. joulukuuta 2022 lähtien on suoritettu useita pidätyksiä ja etsintöjä, joiden kohteina on nykyisiä ja entisiä Euroopan parlamentin jäseniä sekä henkilöstöä; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Belgian liittovaltion syyttäjänvirasto on aloittanut meneillään olevan tutkinnan rahanpesua, korruptiota ja rikollisjärjestöön osallistumista koskevista väitteistä; ottaa huomioon, että 9. joulukuuta 2022 lähtien on suoritettu useita pidätyksiä ja etsintöjä, joiden kohteina on nykyisiä ja entisiä Euroopan parlamentin jäseniä sekä henkilöstöä;

| B. | ottaa huomioon, että useita epäiltyjä on jo syytetty rahanpesusta, korruptiosta ja rikollisjärjestöön osallistumisesta; ottaa huomioon, että poliisi on kotietsinnöissä takavarikoinut huomattavan määrän rahaa epäiltyjen hallusta; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että useita epäiltyjä on jo syytetty rahanpesusta, korruptiosta ja rikollisjärjestöön osallistumisesta; ottaa huomioon, että poliisi on kotietsinnöissä takavarikoinut huomattavan määrän rahaa epäiltyjen hallusta;

| C. | ottaa huomioon, että luottamus parlamentin lahjomattomuuteen ja oikeusvaltioon on ensiarvoisen tärkeää eurooppalaisen demokratian toiminnan kannalta; pitää olennaisen tärkeänä varmistaa, että demokraattiset prosessit eivät jää yksityisten ja ulkoisten intressien jalkoihin ja että kansalaisten oikeuksia kunnioitetaan täysimääräisesti; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että luottamus parlamentin lahjomattomuuteen ja oikeusvaltioon on ensiarvoisen tärkeää eurooppalaisen demokratian toiminnan kannalta; pitää olennaisen tärkeänä varmistaa, että demokraattiset prosessit eivät jää yksityisten ja ulkoisten intressien jalkoihin ja että kansalaisten oikeuksia kunnioitetaan täysimääräisesti;

| D. | katsoo, että sidosryhmien edustajien mahdollisuus vaikuttaa parlamentin päätöksentekoon argumenteillaan on olennainen osa eurooppalaista demokratiaa; toteaa, että epäasianmukaiset vaikuttamiskeinot, lahjonta ja muut rikokset eivät kuitenkaan ole hyväksyttäviä; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että sidosryhmien edustajien mahdollisuus vaikuttaa parlamentin päätöksentekoon argumenteillaan on olennainen osa eurooppalaista demokratiaa; toteaa, että epäasianmukaiset vaikuttamiskeinot, lahjonta ja muut rikokset eivät kuitenkaan ole hyväksyttäviä;

| E. | ottaa huomioon, että parlamentti esitti kantansa tehokkaasti toimivasta eettisestä elimestä 16. syyskuuta 2021 antamassaan päätöslauselmassa; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että parlamentti esitti kantansa tehokkaasti toimivasta eettisestä elimestä 16. syyskuuta 2021 antamassaan päätöslauselmassa;

| F. | ottaa huomioon, että direktiivillä (EU) 2019/1937 (4) suojellaan väärinkäytösten paljastajia, kun he tietyissä olosuhteissa paljastavat väärinkäytöksiä suoraan ja julkisesti; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että direktiivillä (EU) 2019/1937 (4) suojellaan väärinkäytösten paljastajia, kun he tietyissä olosuhteissa paljastavat väärinkäytöksiä suoraan ja julkisesti;

| G. | ottaa huomioon, että avoimuusrekisteri on keskeinen osa EU:n toimielinten eettisiä toimintapuitteita ja avoimuutta; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että avoimuusrekisteri on keskeinen osa EU:n toimielinten eettisiä toimintapuitteita ja avoimuutta;

| H. | ottaa huomioon, että kansalaisjärjestöä ”Fight Impunity” ei ole tähän mennessä rekisteröity avoimuusrekisteriin; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että kansalaisjärjestöä ”Fight Impunity” ei ole tähän mennessä rekisteröity avoimuusrekisteriin;

| 1. | on tyrmistynyt ja ilmaisee vakavan huolensa Euroopan parlamentin jäsenten, entisten jäsenten ja henkilöstön väitetystä korruptiosta, rahanpesusta ja rikollisjärjestöön osallistumisesta vastineeksi vaikuttamisesta parlamentin päätöksiin; tukee parlamentin täysimääräistä yhteistyötä käynnissä olevassa rikostutkinnassa; panee huolestuneena merkille, että EU:n toimielinten sisäisillä seuranta- ja hälytysmekanismeilla ei ole pystytty lainkaan havaitsemaan käynnissä olevaa korruptiota; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tuomitsee jyrkästi Qatarin väitetyt yritykset vaikuttaa Euroopan parlamentin jäseniin, entisiin jäseniin ja henkilöstöön korruptiolla, joka merkitsee vakavaa ulkomaista sekaantumista EU:n demokraattisiin prosesseihin; |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa, että nykyisten tutkintatoimien vakavuus ja laajuus edellyttävät parlamentilta ja EU:n toimielimiltä yksiselitteistä yhtenäisyyttä ja horjumatonta päättäväisyyttä; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pitää erittäin valitettavana, että korruptio ja sopimaton vaikuttaminen ovat todennäköisesti muuttaneet valiokuntien ja täysistunnon Qataria koskevia päätöksiä, mukaan lukien 24. marraskuuta 2022 annettu päätöslauselma ihmisoikeustilanteesta Qatarissa järjestettävien jalkapallon MM-kisojen yhteydessä; pitää valitettavana, että tämä on johtanut siihen, että ei ole puolustettu määrätietoisesti niiden tuhansien siirtotyöläisten ihmisoikeuksia, jotka ovat kuolleet rakennustyömailla, ja niiden satojen tuhansien ihmisten ihmisoikeuksia, joiden perusoikeuksia poljetaan Qatarissa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa perustamaan erityisvaliokunnan, jonka tehtävänä on tunnistaa avoimuutta, lahjomattomuutta ja korruptiota koskevien Euroopan parlamentin sääntöjen mahdolliset puutteet ja tehdä uudistusehdotuksia perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan työn ja muiden parlamenttien parhaiden käytäntöjen pohjalta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | sitoutuu perustamaan rikostutkinnan ja mahdollisten tuomioistuinmenettelyjen tulosten perusteella Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 226 artiklan mukaisen tutkintavaliokunnan tutkimaan sellaisten EU:n ulkopuolisten maiden korruptiotapauksia ja väärinkäytöksiä, jotka pyrkivät ostamaan vaikutusvaltaa Euroopan parlamentissa; |
| --- | --- |

6.

| 7. | on huolissaan jäsenten sivutyöpaikkojen aiheuttamista mahdollisista eturistiriidoista erityisesti silloin, kun he toimivat johtajina, hallituksissa tai neuvoa-antavissa elimissä tai pankkien, monikansallisten yritysten tai julkisesti noteerattujen yhtiöiden konsultteina; |
| --- | --- |

7.

| 8. | panee tyytyväisenä merkille parlamentin jäsenen Eva Kailin varapuhemiehen toimikauden päättämisen työjärjestyksen 21 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | vaatii nimittämään erityisen varapuhemiehen, joka vastaa lahjomattomuudesta sekä korruption ja ulkomaisen sekaantumisen torjunnasta parlamentissa; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vaatii komissiota esittämään ehdotuksen eettisen elimen mahdollisimman pikaisesta perustamisesta parlamentin 16. syyskuuta 2021 antaman päätöslauselman mukaisesti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ehdottaa karenssiajan ottamista käyttöön entisille jäsenille, jotta vältetään niin kutsutun pyöröovi-ilmiön kielteiset vaikutukset; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa arvioimaan perusteellisesti parlamentin jäsenten lainsäädäntötoiminnan luettavuutta ja parantamaan sitä erityisesti julkistamalla ehdotettujen asiakirjojen ja tarkistusten lainsäädäntöjalanjäljet; |
| --- | --- |

12.

| 13. | sitoutuu varmistamaan parlamentin jäsenten sivutulojen täyden läpinäkyvyyden täsmällisillä summilla sekä kieltämään parlamentin jäsenten ja poliittisten ryhmien henkilöstön ulkoisen rahoituksen; sitoutuu kieltämään EU:n tasolla jäsenille ja poliittisille ryhmille tarkoitetut kolmansien maiden lahjoitukset porsaanreikien tukkimiseksi jäsenvaltioissa; pyytää komissiota esittämään pikaisesti asiaa koskevan ehdotuksen; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa kiireellisesti keskeyttämään Qatarin edunvalvojien kulkulupien voimassaolon työjärjestyksen 123 artiklan mukaisesti, kunnes oikeudellisissa tutkimuksissa annetaan asiaankuuluvat tiedot ja selvennykset; |
| --- | --- |

14.

| 15. | katsoo, että EU:n avoimuusrekisteriä olisi vahvistettava lisäämällä sille osoitettuja määrärahoja ja henkilöstön määrää, jotta se voi tarkistaa hakijoiden ja rekisteröityneiden toimittamat tiedot perusteellisemmin; katsoo lisäksi, että sen soveltamisalaa olisi laajennettava kattamaan EU:n ulkopuolisten maiden edustajat; |
| --- | --- |

15.

| 16. | korostaa, että ystävyysryhmien asianmukainen sääntely ja valvonta on edellytys niiden olemassaolon jatkumiselle parlamentissa; kehottaa kvestoreita panemaan täytäntöön sovellettavat säännöt sekä perustamaan helposti saatavilla olevan ja ajantasaisen rekisterin ystävyysryhmistä ja ilmoituksista; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa tekemään avoimuusrekisteristä pakollisen; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vaatii, että avoimuusrekisteri kattaa entiset jäsenet; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa EU:n toimielimiä toteuttamaan kiireellisesti toimenpiteitä, joilla otetaan käyttöön vähimmäiskarenssiajat EU:n korkeille virkamiehille ja entisille jäsenille, jotta vältetään niin sanottu pyöröovi-ilmiö; |
| --- | --- |

19.

| 20. | suosittelee henkilöstösääntöjen ja erityisesti niiden 22 c artiklan tarkistamista, jotta ne vastaisivat väärinkäytösten paljastajia koskevan direktiivin vaatimuksia; kehottaa puhemiehistöä tarkistamaan välittömästi henkilöstösääntöjen 22 c artiklan täytäntöönpanoa koskevia parlamentin sisäisiä sääntöjä, jotta ne vastaisivat väärinkäytösten paljastajia koskevassa direktiivissä säädettyjä suojatoimia; |
| --- | --- |

20.

| 21. | korostaa Euroopan syyttäjänviraston (EPPO), EU:n rikosoikeudellisen yhteistyön viraston (Eurojust), Europolin ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) roolia korruption torjunnassa; kehottaa vahvistamaan edelleen EPPOn ja OLAFin valmiuksia ja niiden välistä yhteistyötä; kehottaa laatimaan yhteiset korruption vastaiset säännöt, joita sovelletaan EU:n elinten jäseniin ja henkilöstöön; |
| --- | --- |

21.

| 22. | katsoo, että jäsenten kunkin toimikauden alussa ja lopussa antama varallisuusilmoitus tarjoaisi lisätakeita korruptiota vastaan monien jäsenvaltioiden esimerkin mukaisesti; katsoo, että varallisuusilmoitus voisi olla vain asianomaisten viranomaisten saatavilla, jotta ne voisivat tarkistaa, vastaavatko ilmoitetut varat ilmoitettuja tuloja silloin kun on esitetty perusteltuja väitteitä, jolloin laittomien tulojen käyttäminen vaikeutuisi huomattavasti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | keskeyttää Qataria koskevien lainsäädäntöasioiden käsittelyn, erityisesti viisumivapauden ja EU:n ja Qatarin välisen ilmailusopimuksen sekä suunniteltujen vierailujen osalta, kunnes väitteet on joko vahvistettu tai hylätty; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle sekä Qatarin hallitukselle ja parlamentille. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  EUVL C 506, 15.12.2021, s. 127.

(2)  EUVL C 117, 11.3.2022, s. 159.

(3)  EUVL C 347, 9.9.2022, s. 61.

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/1937, annettu 23. lokakuuta 2019, unionin oikeuden rikkomisesta ilmoittavien henkilöiden suojelusta (EUVL L 305, 26.11.2019, s. 17).

---

| 17.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 177/112 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 177/112

---

P9_TA(2022)0449

90 vuotta holodomorista: nälkiinnyttämällä toteutetun joukkomurhan tunnustaminen kansanmurhaksi

Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. joulukuuta 2022 aiheesta ”90 vuotta holodomorista: nälkiinnyttämällä toteutetun joukkomurhan tunnustaminen kansanmurhaksi” (2022/3001(RSP))

(2023/C 177/14)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Ukrainasta ja Venäjästä ja erityisesti 23. lokakuuta 2008 antamansa päätöslauselman holodomorin, Ukrainan keinotekoisen nälänhädän (1932–1933) muistamisesta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Ukrainasta ja Venäjästä ja erityisesti 23. lokakuuta 2008 antamansa päätöslauselman holodomorin, Ukrainan keinotekoisen nälänhädän (1932–1933) muistamisesta (1),

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi tehdyn eurooppalaisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon YK:n yleissopimuksen joukkotuhontana pidettävän rikoksen ehkäisemiseksi ja rankaisemiseksi, ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ja muut YK:n ihmisoikeussopimukset ja -välineet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleissopimuksen joukkotuhontana pidettävän rikoksen ehkäisemiseksi ja rankaisemiseksi, ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ja muut YK:n ihmisoikeussopimukset ja -välineet,

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen täysistunnoissa hyväksytyt holodomorin vuosipäiviä koskevat yhteiset julkilausumat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen täysistunnoissa hyväksytyt holodomorin vuosipäiviä koskevat yhteiset julkilausumat,

| — | ottaa huomioon Kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussäännön, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussäännön,

| — | ottaa huomioon vuonna 2003 annetun Ukrainan parlamentin (Verhovna Radan) päätöslauselman tietoisesti aiheutetun nälänhädän julistamisesta kansanmurhaksi, 28. marraskuuta 2006 annetun Ukrainan lain Ukrainan vuosien 1932–1933 holodomorista ja Verhovna Radan 16. marraskuuta 2022 maailman parlamenteille esittämän pyynnön tunnustaa vuosien 1932–1933 holodomor Ukrainan kansan kansanmurhaksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2003 annetun Ukrainan parlamentin (Verhovna Radan) päätöslauselman tietoisesti aiheutetun nälänhädän julistamisesta kansanmurhaksi, 28. marraskuuta 2006 annetun Ukrainan lain Ukrainan vuosien 1932–1933 holodomorista ja Verhovna Radan 16. marraskuuta 2022 maailman parlamenteille esittämän pyynnön tunnustaa vuosien 1932–1933 holodomor Ukrainan kansan kansanmurhaksi,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 ja 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 ja 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että YK:n yleissopimuksessa joukkotuhontana pidettävän rikoksen ehkäisemiseksi ja rankaisemiseksi määrätään rangaistavaksi erinäisiä tekoja, jotka tähtäävät jonkin kansallisen, etnisen, rodullisen tai uskonnollisen ryhmän hävittämiseen joko kokonaan tai osittain ja joita ovat ryhmän jäsenten tappaminen, vaikean ruumiillisen tai henkisen vamman aiheuttaminen ryhmän jäsenille, ryhmän elinehtojen tarkoituksellinen huonontaminen, jolla pyritään ryhmän fyysiseen hävittämiseen kokonaan tai osittain, sellaisten toimenpiteiden toteuttaminen, joiden tarkoituksena on syntyvyyden ehkäiseminen ryhmän piirissä, ja lasten pakollinen siirtäminen ryhmästä toiseen; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että YK:n yleissopimuksessa joukkotuhontana pidettävän rikoksen ehkäisemiseksi ja rankaisemiseksi määrätään rangaistavaksi erinäisiä tekoja, jotka tähtäävät jonkin kansallisen, etnisen, rodullisen tai uskonnollisen ryhmän hävittämiseen joko kokonaan tai osittain ja joita ovat ryhmän jäsenten tappaminen, vaikean ruumiillisen tai henkisen vamman aiheuttaminen ryhmän jäsenille, ryhmän elinehtojen tarkoituksellinen huonontaminen, jolla pyritään ryhmän fyysiseen hävittämiseen kokonaan tai osittain, sellaisten toimenpiteiden toteuttaminen, joiden tarkoituksena on syntyvyyden ehkäiseminen ryhmän piirissä, ja lasten pakollinen siirtäminen ryhmästä toiseen;

| B. | ottaa huomioon, että neuvostohallinto suunnitteli häikäilemättömästi ja toteutti julmasti miljoonien ukrainalaisten hengen vaatineen vuosien 1932–1933 holodomor-nälänhädän toteuttaakseen maatalouden pakkokollektivisointia koskevan Neuvostoliiton politiikan ja nujertaakseen Ukrainan väestön ja sen kansallisen identiteetin; ottaa huomioon, että neuvostohallinto käytti samankaltaisia julmia menetelmiä muissa Neuvostoliiton osissa, erityisesti Kazakstanissa, Valko-Venäjällä, Pohjois-Kaukasiassa ja muualla; ottaa huomioon, että ukrainalaista identiteettiä tukahdutettiin myös terrorisoimalla niitä, joilla on ukrainalainen kulttuuri-identiteetti; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että neuvostohallinto suunnitteli häikäilemättömästi ja toteutti julmasti miljoonien ukrainalaisten hengen vaatineen vuosien 1932–1933 holodomor-nälänhädän toteuttaakseen maatalouden pakkokollektivisointia koskevan Neuvostoliiton politiikan ja nujertaakseen Ukrainan väestön ja sen kansallisen identiteetin; ottaa huomioon, että neuvostohallinto käytti samankaltaisia julmia menetelmiä muissa Neuvostoliiton osissa, erityisesti Kazakstanissa, Valko-Venäjällä, Pohjois-Kaukasiassa ja muualla; ottaa huomioon, että ukrainalaista identiteettiä tukahdutettiin myös terrorisoimalla niitä, joilla on ukrainalainen kulttuuri-identiteetti;

| C. | ottaa huomioon, että on näyttöä siitä, että neuvostohallinto takavarikoi tahallisesti viljasadot ja sulki rajat estääkseen ukrainalaisia pakenemasta nälänhätää; toteaa, että Neuvostoliitto vei viljaa Ukrainan alueelta vuosina 1932 ja 1933, vaikka ihmiset näkivät siellä nälkää; ottaa huomioon, että pääasiassa maaseudulla asuvien ukrainalaisten tappamisen yhteydessä agitaation ja propagandan toimisto (agitprop) teki maanviljelijöistä usein syntipukkeja ja väitti heidän olevan syypäitä nälänhätään; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että on näyttöä siitä, että neuvostohallinto takavarikoi tahallisesti viljasadot ja sulki rajat estääkseen ukrainalaisia pakenemasta nälänhätää; toteaa, että Neuvostoliitto vei viljaa Ukrainan alueelta vuosina 1932 ja 1933, vaikka ihmiset näkivät siellä nälkää; ottaa huomioon, että pääasiassa maaseudulla asuvien ukrainalaisten tappamisen yhteydessä agitaation ja propagandan toimisto (agitprop) teki maanviljelijöistä usein syntipukkeja ja väitti heidän olevan syypäitä nälänhätään;

| D. | toteaa, että Venäjän parhaillaan käymä hyökkäyssota Ukrainaa vastaan, sen toimet Ukrainan energia- ja maatalousinfrastruktuurin tuhoamiseksi, Ukrainan viljanviennin estäminen ja useiden miljoonien viljatonnien varastaminen, ovat herättäneet jälleen pelon laajamittaisesta keinotekoisesta nälänhädästä erityisesti globaalissa etelässä, joka on riippuvainen kohtuuhintaisesta ukrainalaisesta viljasta; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että Venäjän parhaillaan käymä hyökkäyssota Ukrainaa vastaan, sen toimet Ukrainan energia- ja maatalousinfrastruktuurin tuhoamiseksi, Ukrainan viljanviennin estäminen ja useiden miljoonien viljatonnien varastaminen, ovat herättäneet jälleen pelon laajamittaisesta keinotekoisesta nälänhädästä erityisesti globaalissa etelässä, joka on riippuvainen kohtuuhintaisesta ukrainalaisesta viljasta;

| E. | toteaa, että kansainvälinen yhteisö ei ole esittänyt selkeää oikeudellista ja moraalista arviota Neuvostoliiton rikoksista; toteaa, että totalitaarisen neuvostohallinnon kaunistelu ja ihannointi ja Stalin-kultin elvyttäminen Venäjällä on kulminoitunut siihen, että nyky-Venäjästä on tullut terrorismia tukeva ja terroristisia keinoja käyttävä valtio, ja siihen, että omana aikanamme tehdään jälleen Ukrainan kansaa kohtaan hirvittäviä rikoksia, kuten ”kholodomor” eli Venäjän yritys palelluttaa Ukrainan kansa kuoliaaksi tuhoamalla tarkoituksella Ukrainan siviilitarkoituksiin käytettävää energiainfrastruktuuria talvella; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että kansainvälinen yhteisö ei ole esittänyt selkeää oikeudellista ja moraalista arviota Neuvostoliiton rikoksista; toteaa, että totalitaarisen neuvostohallinnon kaunistelu ja ihannointi ja Stalin-kultin elvyttäminen Venäjällä on kulminoitunut siihen, että nyky-Venäjästä on tullut terrorismia tukeva ja terroristisia keinoja käyttävä valtio, ja siihen, että omana aikanamme tehdään jälleen Ukrainan kansaa kohtaan hirvittäviä rikoksia, kuten ”kholodomor” eli Venäjän yritys palelluttaa Ukrainan kansa kuoliaaksi tuhoamalla tarkoituksella Ukrainan siviilitarkoituksiin käytettävää energiainfrastruktuuria talvella;

| F. | ottaa huomioon, että joulukuuhun 2022 mennessä yli 20 maan parlamentit tai muut edustavat valtiotason elimet olivat tunnustaneet holodomorin kansanmurhaksi tai rikokseksi Ukrainan kansaa ja ihmisyyttä vastaan; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että joulukuuhun 2022 mennessä yli 20 maan parlamentit tai muut edustavat valtiotason elimet olivat tunnustaneet holodomorin kansanmurhaksi tai rikokseksi Ukrainan kansaa ja ihmisyyttä vastaan;

| G. | ottaa huomioon, että vuonna 2022 ja 2023 on kulunut 90 vuotta holodomorista; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että vuonna 2022 ja 2023 on kulunut 90 vuotta holodomorista;

| 1. | tunnustaa holodomorin eli neuvostohallinnon tietoisen politiikan aiheuttaman vuosien 1932–1933 keinotekoisen nälänhädän Ukrainan kansan kansanmurhaksi, koska sillä tähdättiin ihmisryhmän fyysiseen hävittämiseen huonontamalla tarkoituksellisesti sen elinehtoja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kunnioittaa kaikkien holodomorin uhrien muistoa ja ilmaisee solidaarisuutensa Ukrainan kansaa kohtaan, joka on joutunut kärsimään tässä tragediassa, ja erityisesti jäljellä olevia holodomorista selvinneitä sekä heidän perheitään kohtaan; muistaa niitä, jotka kuolivat näiden totalitaarisen neuvostohallinnon tekemien rikosten seurauksena; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tuomitsee jyrkästi tällaiset kansanmurhaan tähtäävät totalitaarisen neuvostohallinnon toimet, jotka johtivat miljoonien ukrainalaisten kuolemaan ja vahingoittivat merkittävästi Ukrainan yhteiskunnan perustuksia; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa kaikkia maita ja erityisesti Venäjän federaatiota ja muita Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen syntyneitä maita avaamaan Ukrainan vuosien 1932–1933 keinotekoista nälänhätää koskevat arkistonsa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa kaikkia maita ja kansainvälisiä järjestöjä, jotka eivät ole vielä tunnustaneet holodomoria kansanmurhaksi, tekemään niin; kehottaa Venäjän federaatiota, joka on Neuvostoliiton ensisijainen seuraaja, tunnustamaan holodomorin virallisesti ja pyytämään anteeksi näitä rikoksia; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja kolmansia maita lisäämään tietoisuutta kyseisistä tapahtumista ja muista neuvostohallinnon tekemistä rikoksista sisällyttämällä niitä koskevan historiallisen tiedon opetus- ja tutkimusohjelmiin, jotta voidaan estää vastaavat tragediat tulevaisuudessa; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pitää valitettavana, että nyt, kun holodomorista on kulunut 90 vuotta, Venäjä käy edelleen hyökkäyssotaa Ukrainaa vastaan, loukkaa maan suvereniteettia ja alueellista koskemattomuutta ja pyrkii tuhoamaan Ukrainan kansallisvaltiona ja sen kansan identiteetin ja kulttuurin; tuomitsee lisäksi sen, että Venäjän hyökkäyssota Ukrainaa vastaan on aiheuttanut maailmanlaajuisen elintarvikekriisin, kun Venäjä on tuhonnut ja ryöstänyt Ukrainan viljavarastoja ja vaikeuttaa edelleen Ukrainan viljan vientiä kaikkein köyhimpiin maihin; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tuomitsee sen, että Venäjän nykyhallinto manipuloi historiallista muistiperintöä tukeakseen hallinnon pysymistä vallassa; tuomitsee tässä yhteydessä jälleen sen, että Venäjän hallinto määräsi lakkauttamaan International Memorial -järjestön ja ihmisoikeusjärjestö Memorialin, ja toteaa, että tämä toi korostuneesti esille Venäjän nykyhallinnon revisionistisen ideologian; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita, julkisia ja yksityisiä laitoksia ja koko kansalaisyhteiskuntaa tuomaan aktiivisesti ilmi ja osoittamaan virheellisiksi kaikki yritykset vääristellä historiallisia tosiasioita tai manipuloida yleistä mielipidettä Euroopassa sellaisten perättömien historiallisten narratiivien avulla, jotka on keksitty ja joita levitetään rikollisten hallintojen ideologian ja vallassa pysymisen tukemiseksi; kehottaa kaikkia EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita tukemaan tiedemaailmaa ja kansalaisyhteiskuntaa Neuvostoliiton aikaisen poliittisen sorron ja totalitaaristen rikosten dokumentoinnissa ja tutkimisessa ja niistä valistamisessa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tuomitsee mitä jyrkimmin kaikenlaisen totalitarismin; pitää valitettavana, että totalitaarisen neuvostohallinnon tekemiä rikoksia ei ole vielä arvioitu oikeudellisesta näkökulmasta, että näihin rikoksiin syyllistyneitä ei ole saatettu oikeuden eteen ja että kansainvälinen yhteisö ei ole koskaan selkeästi tuominnut näitä rikoksia; kehottaa tekemään kattavan, historiallisen ja oikeudellisen arvion neuvostohallinnosta ja käymään avointa julkista keskustelua sen rikoksista ja toteaa, että tämä on äärimmäisen tärkeää, jotta voidaan rakentaa yhteistä eurooppalaista historiaa ja muistiperintöä ja siten myös vahvistaa yhteiskuntiemme valmiuksia varautua demokratiaan kohdistuviin nykyajan uhkiin; toteaa jälleen, että neuvostohallinnon arviointi ja avoin julkinen keskustelu sen rikoksista on tärkeää etenkin Venäjälle itselleen, jotta voidaan lisätä ihmisten tietoisuutta asioista, parantaa kykyä torjua disinformaatiota ja vääristeltyjä historiallisia narratiiveja sekä estää vastaavien rikosten toistuminen; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa asiasta vastaavia Euroopan parlamentin yksiköitä kääntämään tämän päätöslauselman välittömästi venäjäksi ja ukrainaksi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman Ukrainan parlamentille (Verhovna Rada), Ukrainan presidentille ja hallitukselle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Venäjän federaation presidentille, hallitukselle ja parlamentille, Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön pääsihteerille ja Euroopan neuvoston pääsihteerille. |
| --- | --- |

11.

---

(1)  EUVL C 15 E, 21.1.2010, s. 78.

---

| 17.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 177/115 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 177/115

---

P9_TA(2022)0450

Monivuotisen rahoituskehyksen 2021–2027 vahvistaminen

Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. joulukuuta 2022 monivuotisen rahoituskehyksen 2021–2027 vahvistamisesta: uusiin haasteisiin soveltuva sopeutumiskykyinen EU:n talousarvio (2022/2046(INI))

(2023/C 177/15)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 311, 312 ja 323 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 311, 312 ja 323 artiklan,

| — | ottaa huomioon vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 17. joulukuuta 2020 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 (1) (monivuotisesta rahoituskehyksestä annettu asetus), parlamentin, neuvoston ja komission tässä yhteydessä hyväksymät yhteiset julistukset (2) sekä asiaan liittyvät yksipuoliset julistukset (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 17. joulukuuta 2020 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 (1) (monivuotisesta rahoituskehyksestä annettu asetus), parlamentin, neuvoston ja komission tässä yhteydessä hyväksymät yhteiset julistukset (2) sekä asiaan liittyvät yksipuoliset julistukset (3),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä ja päätöksen 2014/335/EU, Euratom kumoamisesta 14. joulukuuta 2020 annetun neuvoston päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä ja päätöksen 2014/335/EU, Euratom kumoamisesta 14. joulukuuta 2020 annetun neuvoston päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 (4),

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi, 16. joulukuuta 2020 tehdyn Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välisen toimielinten sopimuksen (5) (toimielinten välinen sopimus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi, 16. joulukuuta 2020 tehdyn Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välisen toimielinten sopimuksen (5) (toimielinten välinen sopimus),

| — | ottaa huomioon yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi 16. joulukuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi 16. joulukuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 (6),

| — | ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta 18. heinäkuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (7) (varainhoitoasetus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta 18. heinäkuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (7) (varainhoitoasetus),

| — | ottaa huomioon 23. marraskuuta 2022 hyväksytyn Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2023 (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. marraskuuta 2022 hyväksytyn Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2023 (8),

| — | ottaa huomioon 16. toukokuuta 2022 annetun ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä (COM(2022)0223), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. toukokuuta 2022 annetun ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä (COM(2022)0223),

| — | ottaa huomioon 22. huhtikuuta 2022 annetun ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä annetun asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 muuttamisesta (COM(2022)0184), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. huhtikuuta 2022 annetun ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä annetun asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 muuttamisesta (COM(2022)0184),

| — | ottaa huomioon 13. joulukuuta 2017 annetun toimielinten välisen julistuksen Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista (9) ja 4. maaliskuuta 2021 annetun komission tiedonannon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevasta toimintasuunnitelmasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. joulukuuta 2017 annetun toimielinten välisen julistuksen Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarista (9) ja 4. maaliskuuta 2021 annetun komission tiedonannon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevasta toimintasuunnitelmasta,

| — | ottaa huomioon 19. lokakuuta 2022 antamansa päätöslauselman neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2023 (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. lokakuuta 2022 antamansa päätöslauselman neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2023 (10),

| — | ottaa huomioon 8. syyskuuta 2022 annetun budjettivaliokunnan ja talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön, joka hyväksyttiin 12.–15. syyskuuta 2022 pidetyllä parlamentin istuntojaksolla, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. syyskuuta 2022 annetun budjettivaliokunnan ja talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön, joka hyväksyttiin 12.–15. syyskuuta 2022 pidetyllä parlamentin istuntojaksolla,

| — | ottaa huomioon 13. syyskuuta 2022 antamansa päätöslauselman monivuotisen rahoituskehyksen tarkistusta koskevasta vuoden 2021 ehdotuksesta (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. syyskuuta 2022 antamansa päätöslauselman monivuotisen rahoituskehyksen tarkistusta koskevasta vuoden 2021 ehdotuksesta (11),

| — | ottaa huomioon 23. kesäkuuta 2022 antamansa päätöslauselman neuvoston kannasta lisätalousarvioesitykseen nro 3/2022 varainhoitovuoden 2022 yleiseen talousarvioon – Ukrainasta pakenevien ihmisten vastaanottoon liittyvien kustannusten rahoittaminen (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. kesäkuuta 2022 antamansa päätöslauselman neuvoston kannasta lisätalousarvioesitykseen nro 3/2022 varainhoitovuoden 2022 yleiseen talousarvioon – Ukrainasta pakenevien ihmisten vastaanottoon liittyvien kustannusten rahoittaminen (12),

| — | ottaa huomioon 19. toukokuuta 2022 antamansa päätöslauselman Venäjän Ukrainassa käymän sodan sosiaalisista ja taloudellisista vaikutuksista EU:hun – EU:n toimintavalmiuksien vahvistaminen (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. toukokuuta 2022 antamansa päätöslauselman Venäjän Ukrainassa käymän sodan sosiaalisista ja taloudellisista vaikutuksista EU:hun – EU:n toimintavalmiuksien vahvistaminen (13),

| — | ottaa huomioon 24. marraskuuta 2021 antamansa päätöslauselman varainhoitoasetuksen tarkistamisesta monivuotisen rahoituskehyksen 2021–2027 voimaantuloa silmällä pitäen (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. marraskuuta 2021 antamansa päätöslauselman varainhoitoasetuksen tarkistamisesta monivuotisen rahoituskehyksen 2021–2027 voimaantuloa silmällä pitäen (14),

| — | ottaa huomioon 21. lokakuuta 2021 antamansa päätöslauselman neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2022 (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. lokakuuta 2021 antamansa päätöslauselman neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin yleiseksi talousarvioksi varainhoitovuodeksi 2022 (15),

| — | ottaa huomioon 16. joulukuuta 2020 hyväksymänsä kannan esityksestä neuvoston asetukseksi vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (16), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. joulukuuta 2020 hyväksymänsä kannan esityksestä neuvoston asetukseksi vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (16),

| — | ottaa huomioon 23. heinäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman Eurooppa-neuvoston 17.–21. heinäkuuta 2020 pidetyn ylimääräisen kokouksen päätelmistä (17), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. heinäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman Eurooppa-neuvoston 17.–21. heinäkuuta 2020 pidetyn ylimääräisen kokouksen päätelmistä (17),

| — | ottaa huomioon 10. lokakuuta 2019 antamansa päätöslauselman monivuotisesta rahoituskehyksestä 2021–2027 ja omista varoista: aika vastata kansalaisten odotuksiin (18), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. lokakuuta 2019 antamansa päätöslauselman monivuotisesta rahoituskehyksestä 2021–2027 ja omista varoista: aika vastata kansalaisten odotuksiin (18),

| — | ottaa huomioon 14. marraskuuta 2018 antamansa päätöslauselman monivuotisesta rahoituskehyksestä 2021–2027 – parlamentin kanta yhteisymmärryksen saavuttamiseksi (19), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. marraskuuta 2018 antamansa päätöslauselman monivuotisesta rahoituskehyksestä 2021–2027 – parlamentin kanta yhteisymmärryksen saavuttamiseksi (19),

| — | ottaa huomioon 24. kesäkuuta 2022 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. kesäkuuta 2022 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon 31. toukokuuta 2022 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 31. toukokuuta 2022 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2022 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2022 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon valtion- ja hallitusten johtajien epävirallisen kokouksen päätteeksi 11. maaliskuuta 2022 annetun Versailles’n julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon valtion- ja hallitusten johtajien epävirallisen kokouksen päätteeksi 11. maaliskuuta 2022 annetun Versailles’n julistuksen,

| — | ottaa huomioon 18. lokakuuta 2022 annetun komission tiedonannon ”Komission työohjelma 2023” (COM(2022)0548), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. lokakuuta 2022 annetun komission tiedonannon ”Komission työohjelma 2023” (COM(2022)0548),

| — | ottaa huomioon elokuussa 2022 annetun Maailmanpankin, Ukrainan hallituksen ja komission raportin Ukrainaa koskevasta nopeasta vahinkojen ja tarpeiden arvioinnista (”Ukraine Rapid Damage and Needs Assessment”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon elokuussa 2022 annetun Maailmanpankin, Ukrainan hallituksen ja komission raportin Ukrainaa koskevasta nopeasta vahinkojen ja tarpeiden arvioinnista (”Ukraine Rapid Damage and Needs Assessment”),

| — | ottaa huomioon 18. toukokuuta 2022 annetun komission tiedonannon Ukrainan hätäavusta ja jälleenrakennuksesta (COM(2022)0233), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. toukokuuta 2022 annetun komission tiedonannon Ukrainan hätäavusta ja jälleenrakennuksesta (COM(2022)0233),

| — | ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma” (COM(2019)0640),

| — | ottaa huomioon Euroopan tulevaisuuskonferenssin 9. toukokuuta 2022 tekemät ehdotukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tulevaisuuskonferenssin 9. toukokuuta 2022 tekemät ehdotukset,

| — | ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen 09/2022, ”Ilmastomenot EU:n talousarviossa vuosina 2014–2020 – eivät niin suuria kuin on ilmoitettu”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen 09/2022, ”Ilmastomenot EU:n talousarviossa vuosina 2014–2020 – eivät niin suuria kuin on ilmoitettu”,

| — | ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen 22/2021 ”Kestävä rahoitus: Johdonmukaisemmat EU:n toimet ovat tarpeen, jotta rahoitusta saadaan ohjatuksi kestäviin investointeihin”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen 22/2021 ”Kestävä rahoitus: Johdonmukaisemmat EU:n toimet ovat tarpeen, jotta rahoitusta saadaan ohjatuksi kestäviin investointeihin”,

| — | ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen 10/2021, ”Sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen EU:n talousarvioon: aika siirtyä sanoista tekoihin”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen 10/2021, ”Sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistaminen EU:n talousarvioon: aika siirtyä sanoista tekoihin”,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteet,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan, kehitysvaliokunnan, talousarvion valvontavaliokunnan, liikenne- ja matkailuvaliokunnan, aluekehitysvaliokunnan, maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan, kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan sekä perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan lausunnot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan, kehitysvaliokunnan, talousarvion valvontavaliokunnan, liikenne- ja matkailuvaliokunnan, aluekehitysvaliokunnan, maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan, kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan sekä perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan lausunnot,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan kannan tarkistuksina, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan kannan tarkistuksina,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan, teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan sekä sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan kirjeet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan, teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan sekä sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunnan kirjeet,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A9-0281/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A9-0281/2022),

| A. | ottaa huomioon, että SEUT 311 artiklassa edellytetään, että unioni huolehtii siitä, että sillä on tavoitteidensa saavuttamiseksi ja politiikkansa toteuttamiseksi tarvittavat varat; ottaa huomioon, että monivuotisessa rahoituskehyksessä vahvistetaan unionin talousarvion painopisteet seitsemäksi vuodeksi ja tarjotaan taloudellisia resursseja sen politiikkoihin, ohjelmiin ja tarpeisiin; toteaa, että monivuotista rahoituskehystä rajoittaa omien varojen enimmäismäärä; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että SEUT 311 artiklassa edellytetään, että unioni huolehtii siitä, että sillä on tavoitteidensa saavuttamiseksi ja politiikkansa toteuttamiseksi tarvittavat varat; ottaa huomioon, että monivuotisessa rahoituskehyksessä vahvistetaan unionin talousarvion painopisteet seitsemäksi vuodeksi ja tarjotaan taloudellisia resursseja sen politiikkoihin, ohjelmiin ja tarpeisiin; toteaa, että monivuotista rahoituskehystä rajoittaa omien varojen enimmäismäärä;

| B. | toteaa, että sen jälkeen, kun nykyinen monivuotinen rahoituskehys hyväksyttiin joulukuussa 2020, poliittinen, taloudellinen ja sosiaalinen tilanne on muuttunut valtavasti alkaen mittasuhteiltaan ennennäkemättömästä ja seurauksiltaan dramaattisesta covid-19-pandemiasta, joka ei ole vielä ohi; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että sen jälkeen, kun nykyinen monivuotinen rahoituskehys hyväksyttiin joulukuussa 2020, poliittinen, taloudellinen ja sosiaalinen tilanne on muuttunut valtavasti alkaen mittasuhteiltaan ennennäkemättömästä ja seurauksiltaan dramaattisesta covid-19-pandemiasta, joka ei ole vielä ohi;

| C. | ottaa huomioon, että Venäjän provosoimaton ja perusteeton hyökkäys Ukrainaan on johtanut vakavaan humanitaariseen kriisiin ja aiheuttanut erittäin voimakkaan maailmanlaajuisen taloudellisen ja sosiaalisen häiriön, jonka kestosta ei ole varmuutta; toteaa, että valtion- tai hallitusten johtajat ovat kuvanneet sotaa järisyttäväksi muutokseksi Euroopan historiassa ja että komissio on todennut, että ”Euroopassa käytävän sodan aiheuttamat ennakoimattomat tarpeet ovat selvästi suuremmat kuin nykyisessä monivuotisessa rahoituskehyksessä käytettävissä olevat varat”, mikä edellyttää uusia rahoituslähteitä; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Venäjän provosoimaton ja perusteeton hyökkäys Ukrainaan on johtanut vakavaan humanitaariseen kriisiin ja aiheuttanut erittäin voimakkaan maailmanlaajuisen taloudellisen ja sosiaalisen häiriön, jonka kestosta ei ole varmuutta; toteaa, että valtion- tai hallitusten johtajat ovat kuvanneet sotaa järisyttäväksi muutokseksi Euroopan historiassa ja että komissio on todennut, että ”Euroopassa käytävän sodan aiheuttamat ennakoimattomat tarpeet ovat selvästi suuremmat kuin nykyisessä monivuotisessa rahoituskehyksessä käytettävissä olevat varat”, mikä edellyttää uusia rahoituslähteitä;

| D. | ottaa huomioon, että unioni ja sen kansat ovat tukeneet Ukrainaa heti sodan alusta lähtien ja osoittaneet solidaarisuutta ukrainalaisille, jotka puolustavat demokratiaa autoritarismia vastaan, tarjonneet suojaa yli kahdeksalle miljoonalle ukrainalaiselle ja myöntäneet tilapäistä suojelua neljälle miljoonalle; ottaa huomioon, että EU, jäsenvaltiot ja eurooppalaiset rahoituslaitokset ovat antaneet Ukrainalle apua yli 19 miljardia euroa; ottaa huomioon, että humanitaarisen ja sotilaallisen avun lisäksi unioni on tukenut Ukrainaa terveydenhuollon, energian ja maatalouden alalla ja helpottanut kauppaa erityisesti ottamalla käyttöön solidaarisuuskaistoja, joilla autetaan Ukrainaa viemään maataloustuotteita; katsoo, että lisäapua tarvitaan maan peruspalvelujen ja keskeisen infrastruktuurin ylläpitämiseen; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että unioni ja sen kansat ovat tukeneet Ukrainaa heti sodan alusta lähtien ja osoittaneet solidaarisuutta ukrainalaisille, jotka puolustavat demokratiaa autoritarismia vastaan, tarjonneet suojaa yli kahdeksalle miljoonalle ukrainalaiselle ja myöntäneet tilapäistä suojelua neljälle miljoonalle; ottaa huomioon, että EU, jäsenvaltiot ja eurooppalaiset rahoituslaitokset ovat antaneet Ukrainalle apua yli 19 miljardia euroa; ottaa huomioon, että humanitaarisen ja sotilaallisen avun lisäksi unioni on tukenut Ukrainaa terveydenhuollon, energian ja maatalouden alalla ja helpottanut kauppaa erityisesti ottamalla käyttöön solidaarisuuskaistoja, joilla autetaan Ukrainaa viemään maataloustuotteita; katsoo, että lisäapua tarvitaan maan peruspalvelujen ja keskeisen infrastruktuurin ylläpitämiseen;

| E. | ottaa huomioon, että 21,9:ää prosenttia EU:n väestöstä uhkaa tällä hetkellä köyhyys tai sosiaalinen syrjäytyminen; katsoo, että on selvää, että energiaköyhyys pahenee Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen seurauksena; toteaa, että energian hintojen nousu ja jyrkkä inflaatio johtavat yhdessä elinkustannuskriisiin, joka uhkaa yritysten, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset), selviytymistä ja ajaa yhä useampia ihmisiä köyhyyteen; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että 21,9:ää prosenttia EU:n väestöstä uhkaa tällä hetkellä köyhyys tai sosiaalinen syrjäytyminen; katsoo, että on selvää, että energiaköyhyys pahenee Venäjän Ukrainaan kohdistaman hyökkäyksen seurauksena; toteaa, että energian hintojen nousu ja jyrkkä inflaatio johtavat yhdessä elinkustannuskriisiin, joka uhkaa yritysten, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset), selviytymistä ja ajaa yhä useampia ihmisiä köyhyyteen;

| F. | toteaa, että ihmiset odottavat oikeutetusti, että unioni ja sen talousarvio vastaavat viipymättä ja tehokkaasti muuttuviin tarpeisiin ja antavat heille tarvittavaa tukea etenkin kriisiaikoina; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että ihmiset odottavat oikeutetusti, että unioni ja sen talousarvio vastaavat viipymättä ja tehokkaasti muuttuviin tarpeisiin ja antavat heille tarvittavaa tukea etenkin kriisiaikoina;

| G. | korostaa, että EU:n talousarviolla on ja sillä on jatkossakin oltava keskeinen rooli toteutettaessa unionin poliittisia painopisteitä, mukaan lukien kaikkia koskevan vihreän ja digitaalisen siirtymän onnistunut toteuttaminen, vuoden 2050 ilmastoneutraaliustavoitteen edistäminen, osallistavan ja sosiaalisen elpymisen edistäminen, kestävän ja osallistavan kasvun edistäminen, kilpailukyvyn, innovoinnin, strategisen riippumattomuuden ja energiaturvallisuuden ja -omavaraisuuden edistäminen, haavoittuvien ryhmien ja pk-yritysten tukeminen, sellaisen kestävän kehityksen edistäminen, jossa ketään ei jätetä jälkeen ja jolla varmistetaan yhteenkuuluvuus ja ylöspäin tapahtuva lähentyminen, vahvemman Euroopan terveysunionin varmistaminen covid-19-kriisin jälkeen, oikeusvaltioperiaatteen, EU:n arvojen, perusoikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon turvaaminen ja edistäminen unionissa ja sen ulkopuolella, useampien mahdollisuuksien tarjoaminen kaikille ja sellaisen vahvemman unionin varmistaminen unionin kansalaisille, joka pystyy huolehtimaan globaaleista vastuistaan ja torjumaan ilmasto- ja biodiversiteettikriisejä ja niiden seurauksia; |
| --- | --- |

G.

korostaa, että EU:n talousarviolla on ja sillä on jatkossakin oltava keskeinen rooli toteutettaessa unionin poliittisia painopisteitä, mukaan lukien kaikkia koskevan vihreän ja digitaalisen siirtymän onnistunut toteuttaminen, vuoden 2050 ilmastoneutraaliustavoitteen edistäminen, osallistavan ja sosiaalisen elpymisen edistäminen, kestävän ja osallistavan kasvun edistäminen, kilpailukyvyn, innovoinnin, strategisen riippumattomuuden ja energiaturvallisuuden ja -omavaraisuuden edistäminen, haavoittuvien ryhmien ja pk-yritysten tukeminen, sellaisen kestävän kehityksen edistäminen, jossa ketään ei jätetä jälkeen ja jolla varmistetaan yhteenkuuluvuus ja ylöspäin tapahtuva lähentyminen, vahvemman Euroopan terveysunionin varmistaminen covid-19-kriisin jälkeen, oikeusvaltioperiaatteen, EU:n arvojen, perusoikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon turvaaminen ja edistäminen unionissa ja sen ulkopuolella, useampien mahdollisuuksien tarjoaminen kaikille ja sellaisen vahvemman unionin varmistaminen unionin kansalaisille, joka pystyy huolehtimaan globaaleista vastuistaan ja torjumaan ilmasto- ja biodiversiteettikriisejä ja niiden seurauksia;

| H. | ottaa huomioon, että Euroopan komissio esittää vuoden 2023 työohjelmassaan joukon uusia toimintapoliittisia aloitteita, joilla voi olla merkittäviä talousarviovaikutuksia ja joihin kuuluu erityisesti ehdotettu Euroopan vetypankki, pk-yritysten apupaketti ja Euroopan suvereniteettirahasto; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Euroopan komissio esittää vuoden 2023 työohjelmassaan joukon uusia toimintapoliittisia aloitteita, joilla voi olla merkittäviä talousarviovaikutuksia ja joihin kuuluu erityisesti ehdotettu Euroopan vetypankki, pk-yritysten apupaketti ja Euroopan suvereniteettirahasto;

| I. | toteaa, että useat kriisit, monivuotisen rahoituskehyksen alhaiset enimmäismäärät ja monivuotisen rahoituskehyksen hyväksymiseen ja tarkistamiseen liittyvien menettelyjen monimutkaisuus ovat yhdessä johtaneet siihen, että on otettu käyttöön monituisia EU:n talousarvion ulkopuolisia tilapäisiä välineitä ja että entistä enemmän käytetään talousarviomenettelyn ulkopuolisia ulkoisia käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja erityisesti EU:n elpymisvälineen tapauksessa; toteaa, että ainoastaan talousarviomenettelyssä edellytetään parlamentin täyttä osallistumista ja ainoastaan sillä varmistetaan, että parlamentti voi valvoa talousarvion toteuttamista; katsoo, että molemmilla budjettivallan käyttäjillä olisi oltava SEUT-sopimuksen mukaisesti tasavertaiset roolit; katsoo, että parlamentilla olisi aina oltava täysivaltainen rooli tässä uudessa talousarvioympäristössä, jotta nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen jäljellä olevalla kaudella voidaan varmistaa demokraattinen vastuuvelvollisuus ja avoimuus; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että useat kriisit, monivuotisen rahoituskehyksen alhaiset enimmäismäärät ja monivuotisen rahoituskehyksen hyväksymiseen ja tarkistamiseen liittyvien menettelyjen monimutkaisuus ovat yhdessä johtaneet siihen, että on otettu käyttöön monituisia EU:n talousarvion ulkopuolisia tilapäisiä välineitä ja että entistä enemmän käytetään talousarviomenettelyn ulkopuolisia ulkoisia käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja erityisesti EU:n elpymisvälineen tapauksessa; toteaa, että ainoastaan talousarviomenettelyssä edellytetään parlamentin täyttä osallistumista ja ainoastaan sillä varmistetaan, että parlamentti voi valvoa talousarvion toteuttamista; katsoo, että molemmilla budjettivallan käyttäjillä olisi oltava SEUT-sopimuksen mukaisesti tasavertaiset roolit; katsoo, että parlamentilla olisi aina oltava täysivaltainen rooli tässä uudessa talousarvioympäristössä, jotta nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen jäljellä olevalla kaudella voidaan varmistaa demokraattinen vastuuvelvollisuus ja avoimuus;

| J. | ottaa huomioon, että toimielinten välisessä sopimuksessa määrätään parlamentin, neuvoston ja komission välisessä talousarvioyhteistyössä ja -vuoropuhelussa sovellettavista erityisistä järjestelyistä; katsoo, että olisi toteutettava lisätoimia, jotta voidaan lisätä avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta ja parantaa kaikkia menoja koskevien EU:n päätöksenteon tukena käytettävien tietojen saatavuutta; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että toimielinten välisessä sopimuksessa määrätään parlamentin, neuvoston ja komission välisessä talousarvioyhteistyössä ja -vuoropuhelussa sovellettavista erityisistä järjestelyistä; katsoo, että olisi toteutettava lisätoimia, jotta voidaan lisätä avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta ja parantaa kaikkia menoja koskevien EU:n päätöksenteon tukena käytettävien tietojen saatavuutta;

| K. | ottaa huomioon, että vuosien 2021–2027 monivuotista rahoituskehystä koskevaan joulukuussa 2020 tehtyyn sopimukseen sisältyvän yksipuolisen julistuksensa mukaisesti komissio on sisällyttänyt vuoden 2023 työohjelmaansa sitoumuksen laatia vuoden 2023 toisella neljänneksellä monivuotisesta rahoituskehyksestä arviointi ja mahdollisesti tarkistaa sitä; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että vuosien 2021–2027 monivuotista rahoituskehystä koskevaan joulukuussa 2020 tehtyyn sopimukseen sisältyvän yksipuolisen julistuksensa mukaisesti komissio on sisällyttänyt vuoden 2023 työohjelmaansa sitoumuksen laatia vuoden 2023 toisella neljänneksellä monivuotisesta rahoituskehyksestä arviointi ja mahdollisesti tarkistaa sitä;

| L. | ottaa huomioon, että parlamentin kanta omiin varoihin esitetään tulevassa päätöslauselmassa; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että parlamentin kanta omiin varoihin esitetään tulevassa päätöslauselmassa;

Nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen puutteita esille tuovat uudet haasteet ja häiriöt

| 1. | kehottaa komissiota ehdottamaan nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamista keskittyen ensisijaisesti Ukrainan sodan seurauksiin puuttumiseen ja riittävän joustavuuden antamiseen unionille, jotta se voi reagoida kriiseihin; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa EU:n toimielinten olevan yksimielisiä siitä, että tilanteessa, jossa Ukrainaan on hyökätty ilman edeltävää provokaatiota ja perusteettomasti, EU:n olisi annettava Ukrainalle mitä vahvinta humanitaarista, sosiaalista, taloudellista ja rahoituksellista apua samalla kun puututaan kriisin vakaviin taloudellisiin ja sosiaalisiin seurauksiin unionissa ja annetaan tarvittavaa tukea kaikille, joihin kriisi vaikuttaa; korostaa tässä yhteydessä unionin yhteisiä tavoitteita toteuttaa Euroopan vihreän kehityksen ohjelma ja digitaalinen siirtymä sekä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilari, lisätä puolustusyhteistyötä ja puolustuksen koordinointia, parantaa unionin strategista riippumattomuutta sekä energiaomavaraisuutta ja -turvallisuutta, vähentää energiaköyhyyttä, varmistaa maailman ruokaturva ja vastata korkean inflaation aiheuttamiin haasteisiin; |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa, että solidaarisuuteen ja yhteistyöhön perustuva vahva unioni, joka kykenee vastaamaan nykyisiin haasteisiin ja lieventämään elinkustannuskriisin vaikutuksia ihmisiin ja yrityksiin, edellyttää EU:n laajuisia ratkaisuja, jotta varmistetaan, että kaikilla jäsenvaltioilla olisi tasapuoliset toimintaedellytykset tukea ihmisiä ja yrityksiä, ja säilytetään siten sisämarkkinoiden eheys ja estetään niiden pirstoutuminen tai vääristyminen; painottaa tässä yhteydessä sellaisia rajat ylittäviä hankkeita, jotka ovat olennaisen tärkeitä itsenäisen, strategisen ja riippumattoman unionin rakentamisessa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa, että Ukrainan sodan vaikutuksista selviämiseksi on ainakin lyhyellä aikavälillä tarpeen antaa laajamittaista humanitaarista apua Ukrainalle ja taloudellista tukea jäsenvaltioille, jotka vastaanottavat konfliktia pakenevia ihmisiä ja auttavat heitä asettautumaan; muistuttaa, että asiaankuuluville ohjelmille ei ole osoitettu resursseja, joita tämä ennennäkemätön tilanne edellyttää; katsoo lisäksi, että pitkällä aikavälillä unionin olisi sodan päätyttyä otettava johtava asema Ukrainan jälleenrakentamista ja noudatettava siinä paremman jälleenrakentamisen periaatetta varmistaen hyvän hallinnon, oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamisen ja moitteettoman varainhoidon; kehottaa komissiota arvioimaan, mikä rooli EU:n talousarviolla olisi oltava kansainvälisissä jälleenrakennustoimissa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pitää myönteisenä päätöstä myöntää Ukrainalle ja Moldovalle ehdokasmaan asema; korostaa, että tähän päätökseen sisältyy rahoitukseen ja talousarvioon liittyvä pitkän aikavälin sitoumus sekä koordinoitu poliittinen lähestymistapa, jotta tuetaan jälleenrakentamista, elpymistä ja välttämättömiä maakohtaisia uudistuksia, kuten on tehty muissakin ehdokasmaissa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pitää valitettavana, että nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen hyväksymisen jälkeen esitetyissä olennaisissa uusissa toimintapoliittisissa aloitteissa on ehdotettu varojen siirtämistä pois hyväksytyiltä EU:n politiikoilta, ohjelmilta ja tavoitteilta tai niiden käyttämistä eri tarpeisiin politiikkojen, ohjelmien ja tavoitteiden puitteissa; katsoo, että varojen toistuva uudelleen kohdentaminen ei ole toimiva tapa rahoittaa unionin painopisteitä ja merkitsee tosiasiallista muutosta hyväksyttyyn monivuotiseen rahoituskehykseen; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kiinnittää huomiota siihen, että erityisrahoitusvälineitä on käytetty laajasti monivuotisen rahoituskehyksen kahden ensimmäisen vuoden aikana; panee merkille, että joustovälineestä otettiin vuonna 2022 käyttöön varoja otsakkeen 6 (Naapurialueet ja muu maailma) menoihin ja että siitä on tarkoitus ottaa vuonna 2023 käyttöön huomattava määrä varoja tämän saman otsakkeen sekä otsakkeiden 2 b (Palautumiskyky ja arvot) ja 5 (Turvallisuus ja puolustus) menoihin; huomauttaa, että heinäkuussa 2022 annetun puolustusteollisuutta koskevan ehdotuksen (20) mukaan erityisrahoitusvälineiden kautta on tarkoitus ottaa käyttöön määrärahoja myös vuonna 2024; |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa, että solidaarisuus- ja hätäapuvaraus käytettiin lähes kokonaan vuonna 2021 ja että se on käytetty kokonaan vuonna 2022, kun siitä on tarjottu humanitaarista apua ja tukea jäsenvaltioille luonnonkatastrofeista ja ihmisen aiheuttamista katastrofeista selviytymiseksi; huomauttaa, että solidaarisuus- ja hätäapuvaraukseen kohdistuu nyt äärimmäisen suuri paine, kun Euroopan unionin solidaarisuusrahaston (EUSR) soveltamisala laajennettiin kattamaan kansanterveysuhat, luonnonkatastrofit ovat entistä laajempia ja niitä esiintyy entistä tiheämmin ja Ukrainassa on humanitaarinen kriisi, jonka seurauksena EU:hun saapuu suuri määrä pakolaisia; on varautunut lisäksi siihen, että kesän 2021 suurten tulvien ja maastopalojen jälkeen kesällä 2022 riehuneiden ennennäkemättömien maastopalojen dramaattisten seurausten vuoksi taloudellista tukea tarvitaan huomattavasti, myös solidaarisuus- ja hätäapuvarauksesta; |
| --- | --- |

8.

| 9. | muistuttaa, että monivuotista rahoituskehystä korotetaan vuosittain vuoden 2018 hintoihin sovellettavan kahden prosentin deflaattorin perusteella; korostaa, että energian hintojen jyrkkä nousu ja energiamarkkinoiden äärimmäinen epävakaus, jotka johtuvat pääasiassa Venäjän päätöksestä katkaista kaasutoimitukset, ovat kiihdyttäneet inflaatiota, millä on ollut vakavia vaikutuksia ihmisiin ja yrityksiin; on erittäin huolissaan siitä, että tällaisen odottamattoman korkean inflaation vuoksi monivuotiseen rahoituskehykseen kohdistuu ankara paine, sen rahoituskapasiteetti supistuu entisestään ja operatiiviset ja hallinnolliset valmiudet kapenevat tilanteessa, jossa sen kokonaistaso on jo edellisiä monivuotisia rahoituskehyksiä alempi suhteessa EU:n bruttokansantuloon (BKT); korostaa tämän tarkoittavan käytännössä, että rahoitusta voidaan myöntää vähäisemmälle määrälle unionin hankkeita ja toimia, mikä vaikuttaa kielteisesti edunsaajiin ja unionin kykyyn saavuttaa yhteiset poliittiset tavoitteensa; |
| --- | --- |

9.

| 10. | muistuttaa lisäksi, että vaikka parlamentti on pyytänyt Euroopan unionin elpymisvälineen rahoittamista enimmäismäärät ylittäen, sen jälleenrahoituskustannukset maksetaan takaisin monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärien puitteissa, ja että tämä aiheuttaa lisäpaineita monivuotiseen rahoituskehykseen ja vaarantaa jo hyväksyttyjen ohjelmien rahoituksen, etenkin kun korot ja Next Generation EU -välineeseen liittyvät lainakustannukset nousevat; muistuttaa tässä yhteydessä, että elpymisvälinettä koskevan budjettikohdan määrärahoihin tehtiin varainhoitovuodeksi 2023 hyväksytyssä talousarviossa ei-harkinnanvarainen 280 miljoonan euron lisäys komission talousarvioesitykseen nähden ja että siten kulutettiin yhden ainoan liikkumavaravälineen varoja ja vähennettiin talousarvion kykyä vastata uusiin tarpeisiin; |
| --- | --- |

10.

| 11. | panee merkille toistuvan vaatimuksen siitä, että EU:n talousarvion avulla taattaisiin makrotaloudellinen lisärahoitusapu erityisesti sodasta suoraan kärsiville maille; pitää myönteisenä unionin erittäin tärkeää tukea makrotaloudellisen rahoitusavun kautta; korostaa, että maksukyvyttömyyden tai kansallisten takausten peruuttamisen tapauksessa EU:n talousarvio ottaa viime kädessä vastuun kaikista makrotaloudellisen rahoitusavun lainoista ja ottaa näin ollen kantaakseen merkittäviä vastuusitoumuksia, jotka eivät ole luonteeltaan ennakoitavissa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa siksi, että nykyinen monivuotinen rahoituskehys on jo viety äärirajoilleen alle kaksi vuotta sen hyväksymisen jälkeen, ja toteaa, että tilannetta ovat pahentaneet vuoden 2022 ennakoimattomat tapahtumat; tähdentää, että se ei kokonsa, rakenteensa tai sääntöjensä puolesta yksinkertaisesti pysty vastaamaan nopeasti ja tehokkaasti lukuisiin tämän kokoluokan kriiseihin eikä rahoittamaan riittävästi uusia EU:n yhteisiä toimintapoliittisia tavoitteita ja tarvittavien EU:n laajuisten ratkaisujen nopeaa täytäntöönpanoa; on erittäin huolissaan siitä, että nykyinen monivuotinen rahoituskehys antaa unionille huonot valmiudet vastata mahdollisiin tuleviin kriiseihin ja tarpeisiin ja täyttää strategisen roolinsa kansainvälisellä areenalla; |
| --- | --- |

12.

| 13. | toteaa, että monivuotisen rahoituskehyksen kiireellinen tarkistaminen on kiistatta tarpeen ja että jatkaminen entiseen malliin ei mitenkään riitä, kun pyritään ratkomaan vastassa olevia lukuisia haasteita, ja saattaisi heikentää luottamusta unioniin; |
| --- | --- |

13.

Rahoitusvajeiden korjaaminen – lisää rahoituskapasiteettia ja enemmän avoimuutta ja demokraattista vastuuvelvollisuutta

| 14. | kehottaa komissiota siksi ei vain tarkastelemaan perusteellisesti nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen toimintaa vaan myös esittämään lainsäädäntöehdotuksen monivuotisesta rahoituskehyksestä annetun asetuksen ja sen liitteen kattavasta ja kunnianhimoisesta tarkistamisesta mahdollisimman pian ja viimeistään vuoden 2023 ensimmäisellä neljänneksellä; korostaa, että monivuotisen rahoituskehyksen tarkistaminen ei saa johtaa siihen, että EU:n ohjelmien ennalta kohdennettuja jäsenvaltiokohtaisia määrärahoja tarkistetaan alaspäin; |
| --- | --- |

14.

| 15. | on vahvasti sitä mieltä, että tarkistamisessa on otettava huomioon yhä kasvavat tarpeet ja monivuotisen rahoituskehyksen puitteissa käytettävissä olevien varojen ehtyminen, jotta unioni voi löytää tarvittavat ratkaisut; korostaa lisäksi, että tarkistamisessa on puututtava monivuotisen rahoituskehyksen toiminnan vakavimpiin puutteisiin, tarjottava uutta rahoitusta uusille poliittisille painopisteille ja annettava unionille tarvittavat välineet tulevien haasteiden ja kriisien ratkaisemiseksi tehokkaasti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | korostaa, että monivuotista rahoituskehystä on tarpeen vahvistaa, jotta voidaan varmistaa vahvempi ja joustavampi EU:n talousarvio, joka täyttää avoimuutta ja demokraattista vastuuvelvollisuutta koskevat tiukimmat vaatimukset; pyytää siksi korottamaan monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismääriä sekä lisäämään talousarvion joustavuutta ja suunnittelemaan sen uudelleen; |
| --- | --- |

16.

| 17. | on valmis käymään neuvoston ja komission kanssa monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamisesta kattavia neuvotteluita tukeutuen aiempaan käytäntöön ja toimielinten väliseen sopimukseen, jossa toimielimet ovat sitoutuneet pyrkimään määrittelemään erityiset järjestelyt, joita sovelletaan niiden välisessä yhteistyössä ja vuoropuhelussa monivuotisen rahoituskehyksen tuntuvan tarkistamisen hyväksymiseen johtavan menettelyn aikana; |
| --- | --- |

17.

| 18. | korostaa, että yhtenäisyysperiaate, jonka mukaan kaikki unionin tulot ja menot otetaan talousarvioon, on sekä perussopimuksen vaatimus että perusedellytys vastuuvelvollisuudelle, demokraattiselle legitiimiydelle ja EU:n julkisen talouden avoimuudelle; korostaa, että kaikkien EU:n menojen, myös talousarvion ulkopuolisten välineiden, rahastojen ja yhteisten lainanotto- ja lainanantotoimien, parlamentaarista valvontaa on lisättävä huomattavasti; muistuttaa, että kaikkien uusien välineiden olisi kuuluttava budjettivallan käyttäjän toimivaltaan; |
| --- | --- |

18.

| 19. | korostaa tässä yhteydessä, että monivuotisen rahoituskehyksen tarkistaminen olisi yhdistettävä tiiviisti varainhoitoasetuksen meneillään olevaan tarkistamiseen, jossa tarvittavat muutokset olisi sisällytettävä suoraan EU:n talousarvion laatimista ja toteuttamista koskeviin sääntöihin; pitää tämän vuoksi tarpeellisena laajentaa varainhoitoasetuksen ehdotetun kohdennetun tarkistamisen soveltamisalaa, jotta voidaan puuttua kaikkiin olennaisiin näkökohtiin; |
| --- | --- |

19.

| 20. | korostaa monivuotisen rahoituskehyksen ja kaikkien siihen liittyvien EU:n politiikkojen perustana olevien horisontaalisten periaatteiden merkitystä erityisesti unionin ilmasto- ja biodiversiteettitavoitteiden saavuttamisen ja sukupuolten tasa-arvon edistämisen kannalta; vaatii, että tarkistamisessa nämä periaatteet on säilytettävä monivuotisen rahoituskehyksen ytimessä ja tarkistuksella on täytettävä unionin sitoumus varmistaa tasapuolinen, palautumiskykyä tukeva, kestävä ja sosiaalisesti oikeudenmukainen elpyminen kaikille, mukaan lukien vuoteen 2030 ulottuvien unionin ilmasto-, energia- ja ympäristötavoitteiden tarkistettujen puitteiden täytäntöönpano, jotta EU:sta tehdään ilmastoneutraali vuoteen 2050 mennessä; |
| --- | --- |

20.

| 21. | muistuttaa pitkäaikaisesta kannastaan, jonka mukaan EU:n talousarviosta rahoitettavia uusia poliittisia aloitteita, tavoitteita tai tehtäviä on rahoitettava uudella lisärahoituksella eikä siirtämällä varoja vakiintuneiden, olemassa olevien ja lainsäätäjän hyväksymien unionin ohjelmien tai politiikkojen kustannuksella; |
| --- | --- |

21.

Otsake 1: Sisämarkkinat, innovointi ja digitaalitalous

| 22. | kehottaa korottamaan otsakkeen 1 enimmäismäärää, koska liikkumavarat eivät riitä kattamaan suurempia tarpeita ja koska parlamentti vastustaa ohjelmia varten sovittujen määrärahojen käyttämistä uusien aloitteiden rahoittamiseen; |
| --- | --- |

22.

| 23. | korostaa, että monissa äskettäin esitetyissä – erityisesti energian sekä strategisen ja teollisen riippumattomuuden alan – toimintapoliittisissa tavoitteissa sekä tammikuun 2021 jälkeen tehdyissä uusissa toimintapoliittisissa aloitteissa (sirusäädös, turvalliset yhteydet, terveyshätätilanteiden valmiusviranomainen, uusi eurooppalainen Bauhaus) olisi lisättävä otsakkeeseen 1 kuuluvien varojen käyttöä; |
| --- | --- |

23.

| 24. | korostaa Horisontti Eurooppa -puiteohjelman, Digitaalinen Eurooppa -ohjelman, sisämarkkinaohjelman ja Verkkojen Eurooppa -välineen rahoituksen keskeistä roolia innovoinnin edistämisessä, yritysten tukemisessa sekä vihreän ja digitaalisen siirtymän edistämisessä; |
| --- | --- |

24.

| 25. | odottaa mielenkiinnolla komission ehdotusta uudeksi Euroopan suvereniteettirahastoksi, jonka tarkoituksena on turvata unionin strateginen riippumattomuus ja vähentää riippuvuutta EU:n ulkopuolisista maista keskeisillä aloilla; pitää välttämättömänä, että ehdotuksella vastataan todellisiin tarpeisiin, että se perustuu kustannusten ja investointivajeiden selkeään arviointiin ja että siinä tarjotaan ”uutta rahaa”; vaatii, että tällainen uusi rahasto olisi perustettava tavallista lainsäätämisjärjestystä noudattaen ja sisällytettävä monivuotiseen rahoituskehykseen, jotta varmistetaan parlamentin täysi valvonta; katsoo, että monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismääriä olisi mukautettava rahaston tarpeisiin; |
| --- | --- |

25.

Otsake 2 a: Koheesio

| 26. | vaatii, että otsakkeesta 2 a sovittua rahoitusta ei heikennetä ja että varmistetaan sen käyttö aiottuun tarkoitukseen; kehottaa komissiota arvioimaan, riittääkö se vastaamaan koheesiopolitiikan ilmeneviin tarpeisiin; |
| --- | --- |

26.

| 27. | korostaa, että koheesiopolitiikan rahastoihin sovellettava tilapäinen ja lyhyen aikavälin joustavuus, joka otettiin käyttöön koheesiopoliittiseen tukitoimeen Euroopan pakolaisten auttamiseksi (CARE-tukitoimi) liittyvien ehdotusten avulla, on auttanut jäsenvaltioita reagoimaan nopeasti Ukrainaa vastaan aloitetun sodan vaikutuksiin, ja toteaa, että toimissa otettiin mallia koronavirusinvestointialoitteista CRII ja CRII+, jotka mahdollistivat EU:n toimet covid-19-pandemian alussa; |
| --- | --- |

27.

| 28. | suhtautuu myönteisesti unionin tavoitteeseen tehostaa toimiaan huolestuttavan korkean lapsiköyhyyden torjumiseksi ja edistää lapsiköyhyyden poistamista äskettäin luodun eurooppalaisen lapsitakuun avulla; varoittaa kuitenkin, että nykyiset kriisit ovat pahentaneet ja pahentavat jatkossa entisestään köyhyydessä elävien tai köyhyyden vaarassa olevien lasten nykyistä huononevaa tilannetta ja että niillä tulee olemaan pitkäaikaisia seurauksia; kehottaa jälleen osoittamaan eurooppalaiselle lapsitakuulle omat määrärahat ja lisäämään kiireellisesti sen rahoitusta vähintään 20 miljardilla eurolla vuosina 2021–2027 ja vaatii sisällyttämään nämä määrärahat tarkistettuun monivuotiseen rahoituskehykseen ja vahvistettuun ESR+:aan; kehottaa lisäksi komissiota asettamaan saataville ja jäsenvaltioita käyttämään kaikki käytettävissä olevat resurssit, jotta lapsitakuu voidaan panna täytäntöön tehokkaasti, mukaan lukien ESR+, REACT-EU-väline ja elpymis- ja palautumistukiväline; |
| --- | --- |

28.

| 29. | korostaa, että vaikka kriisitoimet ovat välttämättömiä ja hyödyllisiä, koheesiopolitiikka ei ole kriisinhallintaväline; on huolissaan siitä, että koheesiopolitiikkaa käytetään enenevässä määrin muiden politiikkojen vahvistamiseen ja talousarviojoustoon tai kriisinhallintamekanismeihin liittyvien monivuotisen rahoituskehyksen puutteiden kompensoimiseen; toteaa, että tällä hetkellä koheesiopolitiikan varoja voidaan siirtää muihin ohjelmiin enintään viisi prosenttia alkuperäisistä määrärahoista, ja katsoo, että se mahdollistaa riittävän joustavuuden; |
| --- | --- |

29.

| 30. | korostaa, että monivuotisen rahoituskehyksen tarkistaminen ei saa johtaa ennalta kohdennettujen jäsenvaltiokohtaisten määrärahojen tarkistamiseen alaspäin; korostaa, että yhteisymmärrys vuosien 2021–2027 monivuotisesta rahoituskehyksestä ja koheesiopolitiikan paketista hyväksyttiin myöhässä ja tämä johti yhdessä covid-19-kriisin kanssa siihen, että ohjelmasuunnitteluprosessi käynnistyi hitaasti ja hankkeet keskeytyivät, mikä ei siis johtunut itse politiikasta; kehottaa komissiota tehostamaan hallinnon yksinkertaistamista; korostaa, että vaikka käynnistyminen viivästyi, se ei millään tavoin aseta kyseenalaiseksi koheesiopolitiikan keskeistä roolia ja lisäarvoa keskeisenä unionin investointipolitiikan ja lähentymisen välineenä; |
| --- | --- |

30.

Otsake 2 b: Palautumiskyky ja arvot

| 31. | kehottaa poistamaan unionin elpymisvälineen lainanottokustannusten takaisinmaksua koskevan budjettikohdan otsakkeesta 2 b, siirtämään sen otsakkeiden ulkopuolelle ja rahoittamaan kustannukset monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärät ylittäen; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pitää valitettavana, että kaudella 2021–2027 unionin elpymisvälineen lainanoton ja velan takaisinmaksun kustannukset on sisällytetty otsakkeeseen 2 b omaan budjettikohtaansa Erasmus+ -ohjelman, EU4Health-ohjelman, Luova Eurooppa -ohjelman ja kansalaisten, tasa-arvon, perusoikeuksien ja arvojen ohjelman kaltaisten lippulaivaohjelmien ohella; |
| --- | --- |

32.

| 33. | painottaa, että korkokustannukset ja velan takaisinmaksu ovat riippuvaisia markkinakehityksestä, ne eivät ole harkinnanvaraisia menoja, ne eivät noudata menokattojen logiikkaa eivätkä ne saisi koskaan kilpailla meno-ohjelmien kanssa; muistuttaa, että hätätilanteen tukivälineen mahdollinen käyttöönotto riippuu myös siitä, onko tämän otsakkeen enimmäismäärään nähden käytettävissä kohdentamatonta liikkumavaraa; toteaa huolestuneena, että korkojen jyrkkä nousu vaikuttaa valtionlainan liikkeeseenlaskijoihin; varoittaa, että rahoituskustannukset ovat viime aikoina kasvaneet merkittävästi haastavien markkinaolosuhteiden vuoksi ja että pitkän aikavälin korkoihin liittyy huomattavia epävarmuustekijöitä; korostaa siksi, että nykytilanteen säilyttäminen ennallaan aiheuttaa merkittäviä riskejä ohjelmamenoille ja monivuotisen rahoituskehyksen kyvylle vastata uusiin tarpeisiin; |
| --- | --- |

33.

| 34. | painottaa, että EU4Health-ohjelma sekä unionin koulutus-, kulttuuri-, nuoriso- ja arvo-ohjelmat ovat elintärkeitä näiden alojen tukemisessa pandemian jälkeen sekä disinformaation torjunnassa; painottaa, että Euroopan sosiaalirahasto plus on yksi keskeisistä välineistä unionin sosiaalisen ulottuvuuden vahvistamiseksi; pitää valitettavana, että nykyisessä monivuotisessa rahoituskehyksessä Erasmus+ -ohjelman rahoitusprofiili on voimakkaasti takapainotettu, vaikka sen rahoitustarpeet pysyvät suhteellisen vakaana vuodesta toiseen; |
| --- | --- |

34.

Otsake 3: Luonnonvarat ja ympäristö

| 35. | kehottaa mukauttamaan otsakkeen 3 enimmäismäärää mahdollisimman pian, jotta sosiaalinen ilmastorahasto voidaan kattaa siitä kokonaan, ja toteaa, ettei sovittua otsakkeesta 3 osoitettavaa rahoitusta saisi heikentää ja että se olisi säilytettävä sen aiottua tarkoitusta varten; |
| --- | --- |

35.

| 36. | muistuttaa kannastaan, jonka mukaan sosiaalinen ilmastorahasto on sisällytettävä täysimääräisesti EU:n talousarvioon ja monivuotiseen rahoituskehykseen tämän vaikuttamatta kielteisesti muihin tämän otsakkeen ohjelmiin ja rahastoihin, ja kehottaa ottamaan huomioon, että on tärkeää varmistaa ruokaturva ja toteuttaa vihreän kehityksen ohjelma; muistuttaa toista budjettivallan käyttäjää sen velvollisuudesta kunnioittaa talousarvion yhtenäisyyttä; |
| --- | --- |

36.

| 37. | korostaa yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) merkitystä sille, että viljelijöille voidaan tarjota luotettavaa tukea ruokaturvan parantamiseksi; muistuttaa, että YMP-maksujen vaihtelu vaikuttaa viljelijöiden kykyyn selviytyä inflaatiopaineista ja tuotantopanosten kohonneista hinnoista ja saavuttaa tämä tavoite; korostaa, että pienviljelijät ja nuoret viljelijät ovat erityisen haavoittuvassa asemassa ja kärsivät rajallisista investointimahdollisuuksista; painottaa, että Life-ohjelmalla on keskeinen rooli ilmastotoimien sekä luonnon- ja ympäristönsuojelun tukemisessa; |
| --- | --- |

37.

Otsake 4: Muuttoliike ja rajaturvallisuus

| 38. | kehottaa korottamaan otsakkeen 4 enimmäismäärää, jotta se vastaisi tämänhetkistä tilannetta ja muuttoliikkeeseen ja rajaturvallisuuteen liittyvien unionin politiikkatoimien ja ohjelmien todellisia rahoitustarpeita; |
| --- | --- |

38.

| 39. | korostaa, että Ukrainan sota ja siitä johtuva päätös tilapäistä suojelua koskevan direktiivin soveltamisesta edellyttävät pidemmän aikavälin taloudellista sitoutumista jäsenvaltioiden tukemiseen, mikä kohdistaa odottamattomia tarpeita turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoon (AMIF) ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitustukivälineeseen (BMVI) sekä luo lisätehtäviä otsakkeeseen 4 sisältyville erillisvirastoille; on lisäksi huolissaan siitä, että komission peräkkäiset ehdotukset virastojen toimeksiantojen jatkamisesta syövät BMVI-välineen kokonaismäärärahoja; |
| --- | --- |

39.

Otsake 5: Turvallisuus ja puolustus

| 40. | kehottaa korottamaan otsakkeen 5 enimmäismäärää; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kehottaa tarkistamaan nopeasti monivuotista rahoituskehystä ja vahvistamaan näin EU:n puolustusalan välineitä, kuten Euroopan puolustusrahastoa, sotilaallista liikkuvuutta ja EU:n puolustusalan tulevia yhteisiä hankintamekanismeja, joita ovat Euroopan puolustusteollisuuden vahvistamista yhteistoiminnallisten hankintojen avulla koskeva väline ja Euroopan puolustusalan investointiohjelma, edellyttäen, että ne vahvistavat EU:n puolustuksen teollista ja teknologista perustaa ja varmistavat eurooppalaisen lisäarvon; |
| --- | --- |

41.

| 42. | panee suuresti muuttuneen geopoliittisen tilanteen valossa merkille komission ehdotuksen Euroopan puolustusteollisuuden vahvistamista yhteistoiminnallisten hankintojen avulla koskevan välineen perustamisesta vuosiksi 2022–2024 sekä komission aikomuksen esittää ehdotus tämän jälkeisestä Euroopan puolustusalan investointiohjelmasta, jolla on tarkoitus ottaa käyttöön yhteiset hankinnat ja sotilaskaluston elinkaarihallinta; korostaa, että puolustusyhteistyön ja -investointien tehostamiseen tarvittavia menoja ei voida kattaa otsakkeen 5 enimmäismäärän puitteissa; painottaa, että tarvitaan investointeja, jotta voidaan vahvistaa turvallisuuspolitiikkaa ja rahoittaa teknologisia innovaatiota jatkuvasti muuttuvassa turvallisuusympäristössä; |
| --- | --- |

42.

Otsake 6: Naapurialueet ja muu maailma

| 43. | kehottaa korottamaan otsakkeen 6 enimmäismäärää, jotta voidaan kattaa kokonaan unionin ulkoisten toimien nykyiset ja ennakoidut tulevat tarpeet ja luoda riittävästi kapasiteettia kriiseihin ja uusiin tarpeisiin vastaamiseksi; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pitää valitettavana, että otsakkeen 6 varat olivat jo ennen Ukrainan sotaa täysin riittämättömät ja että tähän otsakkeeseen kohdistuva paine on sen jälkeen lisääntynyt huomattavasti; korostaa, että Syyriasta, Irakista ja muista maista tulevien pakolaisten tarpeisiin kohdennettua jatkuvaa rahoitusta ei otettu lukuun monivuotisessa rahoituskehyksessä tai naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen (NDICI) – Globaali Eurooppa talousarviossa ja se olisi sen vuoksi pitänyt rahoittaa uusilla määrärahoilla korottaen samalla vastaavasti otsakkeen 6 enimmäismäärää eikä kohdentamalla määrärahoja uudelleen; |
| --- | --- |

44.

| 45. | panee merkille, että nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen alun jälkeen kansainvälinen tilanne on heikentynyt nopeasti sekä naapurimaissa että niiden ulkopuolella ruoka-, energia-, ilmasto- ja talouskriisien seurauksena, ja toteaa, että nämä kriisit ovat lisänneet merkittävästi otsakkeeseen 6 kohdistuvaa painetta; huomauttaa, että sen lisäksi, että joustovälinettä on hyödynnetty toistuvasti, NDICI – Globaali Eurooppa -välineen joustovara on kulutettu erittäin nopeasti ja sitä on käytetty myös muuhun kuin sen päätarkoitukseen eli uusiin haasteisiin ja painopisteisiin vastaamiseen, erityisesti makrotaloudellisen rahoitusavun kattamiseen; katsoo, että kriisinhallinnan tehostaminen on olennaisen tärkeää lukuisten maailmanlaajuisten haasteiden vuoksi; |
| --- | --- |

45.

| 46. | korostaa, että otsakkeeseen 6 sisältyvä humanitaarinen apu on venytetty äärirajoilleen ja siihen on vaadittu toistuvasti lisäyksiä; painottaa, että humanitaarisen avun (HUMA) ja NDICI – Globaali Eurooppa -välineen nopean toiminnan pilarin rahoituksen lisääminen on olennaisen tärkeää, jos unioni aikoo paitsi tukea Ukrainaa myös varmistaa tuen apua tarvitseville yhteisöille ja alueille sekä saavuttaa tavoitteensa olla johtava humanitaarisen avun antaja; korostaa, että Ukrainan lisätarpeet eivät saa johtaa siihen, että varoja ohjataan pois muilta apua tarvitsevilta maantieteellisiltä alueilta, erityisesti itäiseltä ja eteläiseltä naapurustolta, tai temaattisilta painopisteiltä; |
| --- | --- |

46.

| 47. | korostaa, että on tärkeää tarjota Ukrainalle lisää tukea makrotaloudellisen rahoitusavun kautta; korostaa, että Ukrainalle myönnettyihin lainoihin vaaditaan kohonneen maksukyvyttömyysriskin vuoksi paljon korkeampi rahoitusaste kuin tavanomainen yhdeksän prosenttia; panee tässä yhteydessä merkille komission 9. marraskuuta 2022 esittämät ehdotukset (21); korostaa, että jatkossa on siirryttävä tilapäisistä ratkaisuista rakenteelliseen lähestymistapaan; |
| --- | --- |

47.

| 48. | korostaa, että päätös myöntää Ukrainalle ja Moldovalle ehdokasmaan asema tarkoittaa, että tukea myönnetään NDICI – Globaali Eurooppa -välineen sijaan liittymistä valmistelevasta tukivälineestä, mikä saattaa edellyttää asiaankuuluvan oikeusperustan tarkistamista; korostaa, että muille ehdokasmaille ja erityisesti Länsi-Balkanin ehdokasmaille annettavan tuen määrä on säilytettävä nykyisellä tasollaan; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kehottaa komissiota varmistamaan, että unioni täyttää kansainväliset ilmastositoumuksensa ja erityisesti kohdentamaan rahoitusta kansainväliseen ilmastorahoitukseen ja NDICI – Globaali Eurooppa -välineen asiaankuuluviin ohjelmiin; |
| --- | --- |

49.

Otsake 7: EU:n yleinen hallinto

| 50. | vaatii asettamaan otsakkeen 7 menot tasolle, jolla taataan, että EU:lla on vaikuttava ja tehokas hallinto; |
| --- | --- |

50.

| 51. | vaatii, että unionin toimielimille, elimille ja virastoille osoitetaan riittävästi varoja niiden kehittyvien tehtävien mukaisesti, jotta voidaan varmistaa unionin kaiken lainsäädännön ja kaikkien politiikkojen tehokas täytäntöönpano ja täytäntöönpanon valvonta; muistuttaa, että on tärkeää, että unionin toimielimillä, elimillä ja virastoilla on asianmukainen vahvistettu kyberturvallisuuskehys; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kehottaa hyväksymään nopeasti varainhoitoasetuksen kohdennetun tarkistuksen, joka koskee peruutettujen tai alennettujen kilpailusakkojen viivästyskoron käsittelyä, jotta vältetään otsakkeen 7 menoihin kohdistuva paine; huomauttaa, että parlamentti on vahvistanut kantansa ja on valmis neuvottelemaan; kannustaa neuvostoa käsittelemään tätä ehdotusta ensisijaisena asiana ja aloittamaan neuvottelut parlamentin kanssa; |
| --- | --- |

52.

Maksumäärärahat

| 53. | muistuttaa, että maksumäärärahat juontavat suoraan juurensa maksusitoumuksista ja niinpä jos otsakekohtaisia maksusitoumusten enimmäismääriä korotetaan, saman tai myöhempien vuosien maksumäärärahojen enimmäismäärää on korotettava vastaavasti; |
| --- | --- |

53.

| 54. | panee merkille viivästykset ohjelmien täytäntöönpanossa ja kehottaa komissiota tekemään osana tarkistusta riskianalyysin mahdollisista vaikutuksista maksumäärärahojen enimmäismäärään sekä tekemään tarvittavat ehdotukset monivuotisen rahoituskehyksen tarkistuksessa, jotta voidaan välttää maksukriisi, jolla olisi vakavia vaikutuksia EU:n talousarvion edunsaajiin; |
| --- | --- |

54.

| 55. | varoittaa lisäksi markkinoiden vaihteluille alttiiden ulkoisten käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen käytöstä määrärahojen korvikkeena monivuotisessa rahoituskehyksessä ja riskistä, jonka tämä voi aiheuttaa maksujen suorittamiselle; |
| --- | --- |

55.

Omat varat

| 56. | huomauttaa, että monivuotinen rahoituskehys ja omat varat ovat kytköksissä toisiinsa; korostaa tässä yhteydessä, että EU:n talousarviota varten tarvitaan kestäviä ja muutosjoustavia tuloja; muistuttaa, että oikeudellisesti sitovassa toimielinten välisessä sopimuksessa parlamentti, neuvosto ja komissio sitoutuivat etenemissuunnitelmaan, jolla pyritään ottamaan käyttöön riittävästi uusia omia varoja vähintään Euroopan elpymisvälineen velan takaisinmaksun kattamiseksi; |
| --- | --- |

56.

| 57. | muistuttaa pitkäaikaisesta kannastaan, jonka mukaan omia varoja on uudistettava, jotta EU:n talousarvion tulopuoli voidaan mukauttaa paremmin EU:n laajempiin poliittisiin painopisteisiin; odottaa näin ollen, että uusien omien varojen korin laajuus, rakenne ja kokoonpano paitsi mahdollistavat lisätulovirtojen aikaansaamisen myös auttavat puuttumaan kiireellisiin poliittisiin kysymyksiin inflaation ja korkeiden energian hintojen leimaamassa taloudellisessa tilanteessa; |
| --- | --- |

57.

| 58. | kehottaa neuvostoa edistämään nopeasti joulukuussa 2021 esitettyjä ehdotuksia uusiksi omiksi varoiksi; korostaa, että etenemissuunnitelman mukaisesti uudet omat varat, jotka perustuvat ehdotuksiin uudistetusta päästökauppajärjestelmästä ja hiilirajamekanismista, on tarkoitus ottaa käyttöön 1. tammikuuta 2023; painottaa, että myös OECD:n/G20-ryhmän osallistavan kehyksen ensimmäiseen pilariin perustuvat uudet omat varat on määrä ottaa käyttöön samana päivänä; |
| --- | --- |

58.

| 59. | odottaa mielenkiinnolla uusien omien varojen toista koria koskevia komission ehdotuksia, jotka on määrä antaa vuoden 2023 kolmannella neljänneksellä; luottaa, että nopeat ja määrätietoiset toimet omien varojen uudistamiseksi turvaavat erityisesti EU:n vahvan luottoluokituksen, joka on edelleen välttämättömyys useiden haasteiden vuoksi; toteaa, että rahoitustarpeet ovat lisääntyneet, ja kehottaa siksi komissiota pohtimaan toimielinten välisen sopimuksen lisäksi muita ratkaisuja ja tarkastelemaan tarvetta useammille uusille, innovatiivisille ja aidoille omille varoille; |
| --- | --- |

59.

Joustavuus ja kriisinhallinta EU:n talousarviossa: tilapäisistä toimista järjestelmätason pitkäaikaisiin varautumistoimiin

| 60. | painottaa, että EU:n talousarviossa on oltava tarvittava joustovara ja liikkumavara, jotta sen avulla voidaan vastata kriiseihin ja sopeutua uusiin ja kasvaviin tarpeisiin; korostaa, että kriisinhallinta- ja joustovälineitä on tarkistettava, jotta voidaan varmistaa, että ne ovat riittävän laajoja ja nopeasti käytettävissä sekä kuuluvat kokonaan molempien budjettivallan käyttäjien toimivaltaan; |
| --- | --- |

60.

| 61. | katsoo, että inflaation jyrkkä nousu ja sen kerrannaisvaikutukset EU:n talousarvion rahoituskapasiteettiin ovat rajoittaneet entisestään tarvittavaa liikkumavaraa ja vaikuttaneet talousarviosta rahoitettaviin ohjelmiin; kehottaa komissiota arvioimaan mahdollisuutta ottaa käyttöön tilapäinen sopeutumismekanismi, jotta inflaatiosokkien kohdalla voitaisiin poiketa kahden prosentin automaattisesta deflaattorista; |
| --- | --- |

61.

| 62. | painottaa, että vapautetut määrärahat olisi säilytettävä EU:n talousarviossa ja että budjettivallan käyttäjän olisi sidottava ne vuotuisessa talousarviomenettelyssä; korostaa, että varainhoitoasetukseen on tehtävä vastaavat muutokset; huomauttaa, että pelkästään tutkimusmäärärahoja on vapautettu huomattavan paljon nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen varhaisessa vaiheessa; painottaa, että pitämällä vapautetut määrärahat talousarviossa siihen saadaan lisää joustavuutta; |
| --- | --- |

62.

| 63. | muistuttaa, että erityisrahoitusvälineitä ei lueta monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismääriin, mikä takaa jonkin verran joustoa ja kyvyn reagoida kriiseihin, ja että ne voidaan ottaa käyttöön vain budjettivallan käyttäjän päätöksestä; kiinnittää huomiota siihen, että erityisrahoitusvälineitä on käytetty laajasti monivuotisen rahoituskehyksen kahden ensimmäisen vuoden aikana; |
| --- | --- |

63.

| 64. | katsoo, että erityisrahoitusvälineitä rajoittavat sekä resurssien niukkuus että suunnittelun jäykkyys, mikä heikentää niiden kykyä toimia tehokkaina kriisinhallintavälineinä; korostaa siksi, että niitä on välttämätöntä tarkistaa, jotta voidaan laajentaa nykyisten joustosäännösten tarjoamaa potentiaalia; pitää valitettavana päätöstä yhdistää hätäapuvaraus ja EUSR nykyisessä monivuotisessa rahoituskehyksessä, mikä on johtanut vakaviin puutteisiin, sekä päätöstä vähentää käytettävissä oleva kokonaisrahoitus noin puoleen; |
| --- | --- |

64.

| 65. | kehottaa lisäämään joustovälineen vuotuisia määrärahoja 915 miljoonasta eurosta kahteen miljardiin euroon; kehottaa lisäksi jakamaan solidaarisuus- ja hätäapuvarauksen kahteen osa-alueeseen – hätäapuvaraukseen ja Euroopan unionin solidaarisuusrahastoon – ja nostamaan vuotuiset määrärahat solidaarisuus- ja hätäapuvaraukselle varatuista yhteensä 1,2 miljardista eurosta yhteen miljardiin euroon kumpaakin osa-aluetta varten vuoden 2018 hintoina; katsoo, että näin saadaan ratkaisevan tärkeitä lisäresursseja nykyisiin ja uusiin tarpeisiin vastaamiseksi, erityisesti sään ääri-ilmiöiden voimistumisen ja lisääntymisen sekä maailmanlaajuisen humanitaarisen tilanteen vuoksi; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pyytää poistamaan yhden ainoan liikkumavaravälineen käyttöön sovellettavat maksusitoumus- ja maksumäärärahojen vuotuiset enimmäismäärät; |
| --- | --- |

66.

| 67. | korostaa lisäksi, että eri erityisrahoitusvälineisiin sovelletaan erilaisia määrärahojen siirtämistä varainhoitovuodelta toiselle koskevia sääntöjä, ja kehottaa yhdenmukaistamaan näitä sääntöjä niin, että määriä voidaan kaikkien erityisrahoitusvälineiden osalta käyttää vuoteen n+3 asti, mikä lisää joustavuutta; vaatii, että vuoden n+3 jälkeen peruuntuneet määrät asetetaan uudelleen saataville joustovälineestä tai yhdestä ainoasta liikkumavaravälineestä; |
| --- | --- |

67.

| 68. | katsoo, että nykyisten erityisrahoitusvälineiden vahvistamisen lisäksi on ehdottomasti tarpeen luoda ylimääräinen pysyvä erityisrahoitusväline monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärät ylittäen, jotta EU:n talousarviota voidaan mukauttaa paremmin kriiseihin ja jotta sen avulla voidaan reagoida nopeasti kriiseihin sekä niiden sosiaalisiin ja taloudellisiin vaikutuksiin; kehottaa komissiota varmistamaan, että tämä yhteinen kriisiväline voidaan tarvittaessa ottaa käyttöön tehokkaasti ja nopeasti; |
| --- | --- |

68.

| 69. | korostaa, että koheesiopolitiikka on yksi unionin tärkeimmistä painopisteistä ja että sillä on pitkän aikavälin investointitavoitteita, jotka liittyvät EU:n strategiseen ohjelmaan, erityisesti Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan ja digitaalistrategiaan, eikä sitä pitäisi käyttää muiden politiikkojen rahoituksen täydentämiseen; |
| --- | --- |

69.

Nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen uusien ominaisuuksien arvioiminen ja vuoden 2027 jälkeisen monivuotisen rahoituskehyksen pohjustaminen sopeutumiskykyisemmän EU:n talousarvion tukemiseksi

| 70. | huomauttaa, että nykyiseen monivuotiseen rahoituskehykseen ja toimielinten väliseen sopimukseen sisältyy useita uusia ominaisuuksia aiempiin ohjelmakausiin verrattuna, ja katsoo, että näitä ominaisuuksia olisi tarkasteltava perusteellisesti osana kehyksen väliarviointia ja tarkistusta; |
| --- | --- |

70.

| 71. | katsoo, että monivuotisen rahoituskehyksen uusi rakenne, jossa menot ryhmitetään otsakkeisiin ja ohjelmaklustereihin, on yksinkertaisempi ja helpottaa komission talousarviohallintoa; katsoo, että nimikkeistö, jossa on vähemmän budjettikohtia ja toisinaan yksittäinen budjettikohta kattaa laajan meno-ohjelman, kuten turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston sekä rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälineen tapauksissa, ei ole riittävän tarkka ja avoin ja että sillä rajoitetaan merkittävästi budjettivallan käyttäjän harjoittamaa asianmukaista valvontaa ja sen tekemiä päätöksiä; edellyttää, että komissio tarkastelee uudelleen rakenteen ja nimikkeistön muutoksia ennen seuraavaa monivuotista rahoituskehystä; |
| --- | --- |

71.

| 72. | panee tyytyväisenä merkille yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi annetun asetuksen myönteisen vaikutuksen ja katsoo, että se on jo ehkäissyt tehokkaasti oikeusvaltioperiaatteen rikkomista unionin varojen käytössä; painottaa, että oikeusvaltioperiaatteen kunnioittamisen ja EU:n talousarvion tehokkaan toteuttamisen välillä on selvä yhteys, ja kehottaa komissiota varmistamaan ehdollisuusasetuksen täytäntöönpanon tiukan valvonnan; toteaa, että vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisella olisi pyrittävä tehostamaan oikeusvaltioperiaatteen ja unionin taloudellisten etujen suojaamista; painottaa lisäksi velvoitetta noudattaa Euroopan unionin perusoikeuskirjaa EU:n talousarvion toteutuksen yhteydessä; |
| --- | --- |

72.

| 73. | muistuttaa, että EU:n varainkäytön avoimuutta on lisättävä, ja kehottaa ottamaan käyttöön yhden ainoan pakollisen ja yhteentoimivan tietokannan, jotta EU:n varojen suoria ja lopullisia edunsaajia voidaan seurata koneellisesti luettavissa olevassa muodossa ja siten saada selkeä kokonaiskuva kaikista EU:n rahoituksen saajista; suhtautuu myönteisesti 16. toukokuuta 2022 annettuun komission ehdotukseen varainhoitoasetuksen uudelleenlaatimisesta ja katsoo, että se on asianmukainen lähtökohta yhteentoimivan digitaalisen järjestelmän luomiseksi tarkastus- ja valvontatarkoituksiin; panee merkille, että komissio ehdotti, että nämä muutokset tulisivat voimaan vuoden 2027 jälkeisestä monivuotisesta rahoituskehyksestä alkaen; korostaa kuitenkin, että kunnianhimoisempi siirtymä on mahdollinen ja toivottava; painottaa lisäksi, että tietojen on oltava helpommin kansalaisten saatavilla; |
| --- | --- |

73.

| 74. | palauttaa mieliin toimielinten välisessä sopimuksessa vahvistetut tavoitteet, jotka liittyvät ilmastoon ja biologiseen monimuotoisuuteen; muistuttaa komissiota sen toimielinten välisen sopimuksen mukaisesta velvoitteesta arvioida säännöllisin väliajoin ilmastotoimien valtavirtaistamista koskevien toimien edistymistä sen selvittämiseksi, onko tavoitteet saavutettu tai edistytäänkö niiden saavuttamisessa; kehottaa komissiota valvomaan ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen täytäntöönpanoa ja toteuttamaan tarvittaessa asiaankuuluvat korjaavat toimet; |
| --- | --- |

74.

| 75. | korostaa, että ilmastotoimien ja biologisen monimuotoisuuden valtavirtaistamismenetelmiä on parannettava merkittävästi ja on varmistettava, että vähimmäismenotavoitteisiin luettavat ilmastoon ja biologiseen monimuotoisuuteen liittyvät menot ovat aidosti täydentäviä Euroopan tilintarkastustuomioistuimen ja parlamentin ehdotusten mukaisesti; |
| --- | --- |

75.

| 76. | odottaa näkevänsä nykyisessä ja seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä kunnianhimoisempia rahoitussitoumuksia ilmastonmuutokseen puuttumista ja biologisen monimuotoisuuden köyhtymisen pysäyttämistä koskevan EU:n maailmanlaajuisen sitoumuksen mukaisesti; edellyttää, että kaikki kansainvälistä ilmastorahoitusta koskevat sitoumukset ja lupaukset suunnitellaan kaikilta osin maailmanlaajuisten neuvottelujen mukaisesti; kehottaa komissiota varmistamaan, että vuosille 2026 ja 2027 sovitut biologisen monimuotoisuuden valtavirtaistamista koskevat tavoitteet saavutetaan; pyytää komissiota arvioimaan, miten ilmastoa ja biologista monimuotoisuutta koskevat tavoitteet voidaan sisällyttää paremmin vuoden 2027 jälkeiseen monivuotiseen rahoituskehykseen, jotta voidaan varmistaa, että unioni täyttää sitoumuksensa; |
| --- | --- |

76.

| 77. | toteaa jälleen, että ohjelmat olisi pantava täytäntöön siten, että niiden tavoitteiden saavuttaminen edistää sukupuolten tasa-arvoa; panee tässä yhteydessä tyytyväisenä merkille komission työn, joka koskee uutta luokittelua unionin menojen sukupuolivaikutusten mittaamiseksi; katsoo, että luokittelun olisi kuvattava tarkasti ja kattavasti ohjelmien vaikutusta sukupuolten tasa-arvoon; kehottaa ulottamaan luokittelun koskemaan kaikkia monivuotisen rahoituskehyksen ohjelmia ja sisällyttämään sen paremmin monivuotiseen rahoituskehykseen; painottaa tässä yhteydessä, että sukupuolen mukaan eriteltyjä tietoja on kerättävä ja analysoitava järjestelmällisesti; edellyttää, että kaikki sukupuolten tasa-arvon kannalta merkityksellinen raportointi perustuu määriin eikä toimien lukumäärään; |
| --- | --- |

77.

| 78. | kehottaa komissiota seuraamaan Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoa kaikissa asiaankuuluvissa monivuotisen rahoituskehyksen ohjelmissa toimielinten välisen sopimuksen mukaisesti ja kehittämään tätä varten asianmukaisen menetelmän kestävän kehityksen tavoitteisiin liittyvien ja sosiaalimenojen seuraamiseksi EU:n talousarviossa; |
| --- | --- |

78.

| 79. | muistuttaa, että nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen rinnalle perustettiin Next Generation EU, joka on täysin uudenlainen väline elpymisen vauhdittamiseksi pandemian jälkeen; katsoo, että sillä on tähän mennessä saavutettu hyviä tuloksia ja että se olisi pantava täytäntöön kokonaisuudessaan; |
| --- | --- |

79.

| 80. | toteaa, että unionilla on yhä tärkeämpi rooli työsuhdesuojelun ja tulonmenetysten kompensoinnin tukemisessa kriisitilanteissa sekä sen varmistamisessa, että siirtymä hiilineutraaliin yhteiskuntaan on oikeudenmukainen; korostaa tässä yhteydessä eurooppalaisen hätätilasta aiheutuvien työttömyysriskien lieventämisen tilapäisen tukivälineen (SURE) ratkaisevan tärkeää roolia tilapäisten työjärjestelyjen ja työntekijöiden tukemisessa jäsenvaltioissa ja työttömyysriskien lieventämisessä; kehottaa komissiota arvioimaan SURE-välineen vaikutusta ja sitä, miten sitä voidaan kehittää unionin tulevia yhteiskunnallisiin kriiseihin liittyviä toimia varten; |
| --- | --- |

80.

| 81. | huomauttaa, että monet viimeaikaiset menotarpeet esimerkiksi taloudellisen ja sosiaalisen elpymisen, ilmastonmuutokseen liittyvien politiikkatoimien ja Ukrainan kriisiin liittyvän rahoituksen aloilla eivät noudata keskipitkän aikavälin investointien ennustettavuuden perinteistä logiikkaa; katsoo, että sosiaaliseen ilmastorahastoon, puolustukseen, kriisinhallintaan ja hätätoimiin kohdennetut menot ovat tapauksia, joissa EU:n toimille on selkeät perusteet; odottaa, että tämä suuntaus kohti yhä monenlaisempia menoja jatkuu EU:n yhteistyön laajentuessa ja syvetessä; korostaa, että siksi tarvitaan asianmukaisesti rakennettu ja mukautettavissa oleva monivuotinen rahoituskehys, jotta EU:n talousarvion suunnittelu antaa EU:lle valmiudet omaksua uusia tehtäviä ja toimintoja ohjaamatta resursseja pois sovituilta ohjelmilta ja painopisteiltä; |
| --- | --- |

81.

| 82. | korostaa, että monet nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen puutteista liittyvät kiinteästi sen logiikkaan ja suunnitteluun, jossa menojen ennustettavuus ohjaa päätöksiä rakenteesta ja määristä ja rajoittaa joustavuutta; |
| --- | --- |

82.

| 83. | pitää valitettavana, että EU:n talousarvio on pienentynyt asteittain suhteessa EU:n bruttokansantuloon (BKT) ja että on keskitytty liiallisesti kokonaismenojen rajoittamiseen noin yhteen prosenttiin EU:n BKT:sta; katsoo, että tämä on estänyt unionia saavuttamasta sovittuja tavoitteitaan ja vienyt siltä kyvyn vastata kriiseihin ja uusiin tarpeisiin varmistaen samalla demokraattisen vastuuvelvollisuuden; |
| --- | --- |

83.

| 84. | vaatii varustamaan nykyistä monivuotista rahoituskehystä seuraavan rahoituskehyksen niin, että sen avulla voidaan käsitellä täysimääräisesti ja joustavasti erilaisia politiikan painopisteitä ja menotarpeita sekä varmistaa sopeutumiskyky kriisitilanteissa; katsoo, että omien varojen enimmäismäärän korottaminen loisi talousarvioon liikkumavaraa kriiseihin ja uusiin tarpeisiin vastaamista varten niin, että samalla taataan menojen ennustettavuus; kehottaa siksi komissiota tarkastelemaan uudelleen monivuotisen rahoituskehyksen koko rakennetta ja myös ohjelmakausien kestoa osana kehittyvien menotarpeiden valossa tehtävää pidemmän aikavälin pohdintaa EU:n talousarviosta vuoden 2027 jälkeen; |
| --- | --- |

84.

| 85. | pitää valitettavana, että Next Generation EU- ja SURE-välineiden tarpeellisen käyttöönoton jälkeen komissio on toistuvasti ehdottanut erityisesti SEUT 122 artiklan nojalla talousarvion ulkopuolisten välineiden käyttöä, ja toteaa, että tällaiset välineet eivät edellytä parlamentin valvontaa, mikä heikentää julkisen varainkäytön avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta; katsoo tässä yhteydessä, että parlamentissa käytävästä vuotuisesta täysistuntokeskustelusta, jossa käsitellään kaikkea EU:n rahoitusta, myös talousarvion ulkopuolisia välineitä, muodostuu tärkeä avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta lisäävä tekijä; |
| --- | --- |

85.

| 86. | aikoo seurata erittäin tarkasti SEUT 122 artiklaan perustuvien uusien ehdotusten talousarviovalvontaa koskevan sopimuksen täytäntöönpanoa ja toteaa, että tämä sopimus oli osa monivuotista rahoituskehystä koskevaa sopimusta; muistuttaa, että tällaisilla ehdotuksilla on usein merkittäviä talousarviovaikutuksia, jotka voivat vaikuttaa EU:n menojen kehitykseen; aikoo päättäväisesti varmistaa, että parlamentilla on asianmukainen rooli ja että se osallistuu tähän prosessiin tasavertaisena budjettivallan käyttäjänä; |
| --- | --- |

86.

| 87. | korostaa, että ulkoisten käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen lisääntyvää käyttöä koskeva suuntaus ei ole tyydyttävä ratkaisu nykyisten sääntöjen puitteissa, koska se heikentää budjettivallan käyttäjän eli parlamentin ja neuvoston roolia ja vaikuttaa siten kielteisesti demokraattiseen valvontaan ja vähentää EU:n varainhoidon avoimuutta; vaatii oikeudellisesti päteviä ratkaisuja, jotka mahdollistavat kohdennetut, kertaluonteiset tai tarveperusteiset lisäykset ja joihin liittyy samat edut kuin käyttötarkoitukseensa sidottuihin tuloihin (eli niitä ei lasketa mukaan enimmäismääriin), mutta vaatii, että nämä ratkaisut ovat samanaikaisesti budjettivallan käyttäjän täydessä valvonnassa; muistuttaa olevansa sitoutunut yleiskatteisuusperiaatteeseen; |
| --- | --- |

87.

| 88. | korostaa, että meneillään olevassa varainhoitoasetuksen tarkistuksessa olisi mukautettava talousarviovälineitä koskevia sääntöjä nykyiseen tilanteeseen, jossa ulkoisia käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja, lainanotto- ja lainanantotoimia, erityisrahastoja ja SEUT 122 artiklan mukaisia välineitä käytetään entistä useammin, vaikka tällöin ohitetaan usein yhteisömenetelmä ja sen seurauksena budjettivallan käyttäjän suorittama valvonta, mikä heikentää varojen jäljitettävyyttä ja vastuuvelvollisuutta; |
| --- | --- |

88.

| 89. | viittaa erityisesti julistukseen, joka annettiin ulkoisia käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja sekä lainanottoa- ja lainanantoa koskevien varainhoitoasetuksen säännösten uudelleenarvioinnista ja joka hyväksyttiin monivuotisesta rahoituskehyksestä käydyissä neuvotteluissa; katsoo, että ulkoisten käyttötarkoitukseensa sidottujen tulojen sekä lainanotto- ja lainanantotoimiin liittyvien varojen ja velkojen olisi oltava kiinteä osa EU:n talousarviota ja budjettivallan käyttäjän olisi hyväksyttävä ne osana tätä talousarviota; |
| --- | --- |

89.

| 90. | toistaa pitkäaikaisen vaatimuksensa, että kaikki EU:n tason varainkäyttöä koskevat EU:n rahoitusvälineet, erityisrahastot mukaan lukien, sisällytetään täysimääräisesti talousarvioon perussopimuksen mukaisesti ja siten varmistetaan avoimuus, täysi demokraattinen valvonta ja EU:n julkisen talouden ja taloudellisten etujen suojaaminen; painottaa kuitenkin, että näiden välineiden sisällyttäminen unionin talousarvioon ei saa johtaa unionin muiden politiikkojen ja ohjelmien rahoituksen vähentämiseen; |
| --- | --- |

90.

| 91. | korostaa, että modernisaatiorahasto ja innovaatiorahasto (ilmastoinvestointirahasto) ovat tärkeitä esimerkkejä tässä yhteydessä; kehottaa komissiota ehdottamaan, että nämä rahastot sisällytetään kokonaisuudessaan vuoden 2027 jälkeiseen monivuotiseen rahoituskehykseen ja että niiden enimmäismääriin tehdään asiaankuuluvat melkein automaattiset mukautukset; |
| --- | --- |

91.

| 92. | korostaa, että monivuotista rahoituskehystä koskevan asetuksen hyväksymiseen sovellettava yksimielisyysvaatimus estää tarvittavien päätösten tekemisen tarkistusprosessissa; kehottaa komissiota viemään eteenpäin Euroopan tulevaisuuskonferenssin talousarviota koskevaa työtä; katsoo konferenssin ehdotusten mukaisesti, että monivuotista rahoituskehystä koskevan asetuksen hyväksymiseen ja omista varoista tehtyyn päätökseen olisi sovellettava tavallista lainsäätämisjärjestystä, jotta parlamentti saa kansallisten parlamenttien tavoin täyden budjettivallan; katsoo lisäksi, että monivuotisen rahoituskehyksen suunnittelun olisi oltava alhaalta ylöspäin suuntautuva prosessi, joka perustuu sidosryhmien laajaan osallistumiseen; |
| --- | --- |

92.

| 93. | muistuttaa, että SEUT 312 artiklan 2 kohdassa vahvistettu siirtymälauseke mahdollistaa monivuotista rahoituskehystä koskevan asetuksen hyväksymisen määräenemmistöllä, ja kehottaa Eurooppa-neuvostoa aktivoimaan tämän lausekkeen päätöksenteon nopeuttamiseksi; |
| --- | --- |

93.

o

o o

| 94. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

94.

---

(1)  EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 11.

(2)  EUVL C 444 I, 22.12.2020, s. 1.

(3)  EUVL C 445, 29.10.2021, s. 252.

(4)  EUVL L 424, 15.12.2020, s. 1.

(5)  EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

(6)  EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 1.

(7)  EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0403.

(9)  EUVL C 428, 13.12.2017, s. 10.

(10)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0366.

(11)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0309.

(12)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0254.

(13)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0219.

(14)  EUVL C 224, 8.6.2022, s. 37.

(15)  EUVL C 184, 5.5.2022, s. 179.

(16)  EUVL C 445, 29.10.2021, s. 240.

(17)  EUVL C 371, 15.9.2021, s. 110.

(18)  EUVL C 202, 28.5.2021, s. 31.

(19)  EUVL C 363, 28.10.2020, s. 179.

(20)  Ehdotus asetukseksi Euroopan puolustusteollisuuden vahvistamista yhteistoiminnallisten hankintojen avulla koskevan välineen perustamisesta, annettu 19. heinäkuuta 2022 (COM(2022)0349).

(21)  COM(2022)0595, COM(2022)0596 ja COM(2022)0597.

---

| 17.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 177/129 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 177/129

---

P9_TA(2022)0451

Vetoomusvaliokunnan vuonna 2021 käsittelemät asiat

Euroopan parlamentin päätöslauselma 15. joulukuuta 2022 vetoomusvaliokunnan vuonna 2021 käsittelemistä asioista (2022/2024(INI))

(2023/C 177/16)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa vetoomusvaliokunnan käsittelemistä asioista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa vetoomusvaliokunnan käsittelemistä asioista,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 10 ja 11 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 10 ja 11 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 20, 24 ja 227 artiklan, joista käy ilmi, kuinka tärkeänä perussopimuksessa pidetään unionin kansalaisten ja asukkaiden oikeutta saattaa huolenaiheensa parlamentin tietoon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 20, 24 ja 227 artiklan, joista käy ilmi, kuinka tärkeänä perussopimuksessa pidetään unionin kansalaisten ja asukkaiden oikeutta saattaa huolenaiheensa parlamentin tietoon,

| — | ottaa huomioon SEUT 228 artiklan Euroopan oikeusasiamiehen asemasta ja tehtävistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon SEUT 228 artiklan Euroopan oikeusasiamiehen asemasta ja tehtävistä,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ”perusoikeuskirja”, 44 artiklan, joka koskee oikeutta vedota Euroopan parlamenttiin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ”perusoikeuskirja”, 44 artiklan, joka koskee oikeutta vedota Euroopan parlamenttiin,

| — | ottaa huomioon rikkomusmenettelyä koskevat SEUT-sopimuksen määräykset ja erityisesti sen 258 ja 260 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rikkomusmenettelyä koskevat SEUT-sopimuksen määräykset ja erityisesti sen 258 ja 260 artiklan,

| — | ottaa huomioon 9. maaliskuuta 2022 antamansa päätöslauselman kansalaisten osallistumisesta: oikeus esittää vetoomus, oikeus tehdä kantelu Euroopan oikeusasiamiehelle ja eurooppalainen kansalaisaloite, (1) |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. maaliskuuta 2022 antamansa päätöslauselman kansalaisten osallistumisesta: oikeus esittää vetoomus, oikeus tehdä kantelu Euroopan oikeusasiamiehelle ja eurooppalainen kansalaisaloite, (1)

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan ja 227 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan ja 227 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon vetoomusvaliokunnan mietinnön (A9-0271/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vetoomusvaliokunnan mietinnön (A9-0271/2022),

| A. | ottaa huomioon, että vetoomusvaliokunnan käsittelemiä asioita koskevan vuosikertomuksen tarkoituksena on analysoida vuonna 2021 vastaanotettuja vetoomuksia ja suhteita muihin toimielimiin sekä kuvailla tarkasti vuonna 2021 saavutettuja tavoitteita; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että vetoomusvaliokunnan käsittelemiä asioita koskevan vuosikertomuksen tarkoituksena on analysoida vuonna 2021 vastaanotettuja vetoomuksia ja suhteita muihin toimielimiin sekä kuvailla tarkasti vuonna 2021 saavutettuja tavoitteita;

| B. | ottaa huomioon, että parlamentti vastaanotti vuonna 2021 yhteensä 1 392 vetoomusta, mikä on noin puolet vuosina 2013 (2 891) ja 2014 (2 715), jolloin vastaanotettujen vetoomusten kokonaismäärä saavutti huippunsa, vastaanotetuista vetoomuksista; ottaa huomioon, että vuonna 2021 vetoomuksia myös esitettiin 11,5 prosenttia vähemmän kuin vuonna 2020, jolloin esitettiin 1 573 vetoomusta, ja 2,5 prosenttia eli hiukan enemmän kuin vuonna 2019, jolloin esitettiin 1 357 vetoomusta; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että parlamentti vastaanotti vuonna 2021 yhteensä 1 392 vetoomusta, mikä on noin puolet vuosina 2013 (2 891) ja 2014 (2 715), jolloin vastaanotettujen vetoomusten kokonaismäärä saavutti huippunsa, vastaanotetuista vetoomuksista; ottaa huomioon, että vuonna 2021 vetoomuksia myös esitettiin 11,5 prosenttia vähemmän kuin vuonna 2020, jolloin esitettiin 1 573 vetoomusta, ja 2,5 prosenttia eli hiukan enemmän kuin vuonna 2019, jolloin esitettiin 1 357 vetoomusta;

| C. | ottaa huomioon, että vuonna 2021 parlamentin vetoomusportaalissa yhtä tai useampaa vetoomusta tukevien käyttäjien määrä oli 209 272, mikä on merkittävästi enemmän kuin vuonna 2020, jolloin heitä oli 48 882; ottaa huomioon, että vuonna 2021 myös vetoomuksia tukevien klikkausten määrä kasvoi ja että niitä oli yhteensä 217 876 (55 129 vuonna 2020); ottaa huomioon, että Adriana Muresanin vetoomus nro 0549/2021, jossa oli 22 735 allekirjoitusta ja joka koski väitettyjä turvallisuusolosuhteisiin liittyviä puutteita kuorma-autojen ja hyötyajoneuvojen pysäköintialueilla Euroopan tieverkoston alueella, keräsi enemmän allekirjoituksia kuin mikään muu vetoomus vuonna 2021; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että vuonna 2021 parlamentin vetoomusportaalissa yhtä tai useampaa vetoomusta tukevien käyttäjien määrä oli 209 272, mikä on merkittävästi enemmän kuin vuonna 2020, jolloin heitä oli 48 882; ottaa huomioon, että vuonna 2021 myös vetoomuksia tukevien klikkausten määrä kasvoi ja että niitä oli yhteensä 217 876 (55 129 vuonna 2020); ottaa huomioon, että Adriana Muresanin vetoomus nro 0549/2021, jossa oli 22 735 allekirjoitusta ja joka koski väitettyjä turvallisuusolosuhteisiin liittyviä puutteita kuorma-autojen ja hyötyajoneuvojen pysäköintialueilla Euroopan tieverkoston alueella, keräsi enemmän allekirjoituksia kuin mikään muu vetoomus vuonna 2021;

| D. | ottaa huomioon, että kansalaiset toivat useissa vetoomuksissa esiin huolensa covid-19-pandemian jatkumisesta johtuvista kansanterveydellisistä ja sosioekonomisista hätätilanteista, rokotuksista ja EU:n digitaalisen koronatodistuksen täytäntöönpanosta, mikä vaikutti merkittävästi siihen, että vuonna 2021 tähän asiaan liittyviä vetoomuksia kirjattiin edellisvuotta enemmän; ottaa huomioon, että vuonna 2021 vastaanotetuista vetoomuksista 17,3 prosenttia liittyi covid-19-pandemiaan; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että kansalaiset toivat useissa vetoomuksissa esiin huolensa covid-19-pandemian jatkumisesta johtuvista kansanterveydellisistä ja sosioekonomisista hätätilanteista, rokotuksista ja EU:n digitaalisen koronatodistuksen täytäntöönpanosta, mikä vaikutti merkittävästi siihen, että vuonna 2021 tähän asiaan liittyviä vetoomuksia kirjattiin edellisvuotta enemmän; ottaa huomioon, että vuonna 2021 vastaanotetuista vetoomuksista 17,3 prosenttia liittyi covid-19-pandemiaan;

| E. | ottaa huomioon, että vuonna 2021 vastaanotettiin huomattavasti enemmän vetoomuksia, joissa vaadittiin EU:n ympäristölainsäädännön kokonaisvaltaista noudattamista ja tehokkaita ja nopeita toimenpiteitä ennalta varautumisen periaatteen mukaisesti unionin kannalta merkityksellisten ekosysteemien ja luontotyyppien suojelemiseksi, ja niiden määrä kohosi kaikkiaan 327:ään (23,5 prosenttia); |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että vuonna 2021 vastaanotettiin huomattavasti enemmän vetoomuksia, joissa vaadittiin EU:n ympäristölainsäädännön kokonaisvaltaista noudattamista ja tehokkaita ja nopeita toimenpiteitä ennalta varautumisen periaatteen mukaisesti unionin kannalta merkityksellisten ekosysteemien ja luontotyyppien suojelemiseksi, ja niiden määrä kohosi kaikkiaan 327:ään (23,5 prosenttia);

| F. | ottaa huomioon, että vuonna 2021 esitettyjen vetoomusten suuri määrä osoittaa, että myös pandemian toisena vuotena kansalaisten luottamus parlamenttiin oli vahva ja että he halusivat tuoda esiin huolensa ja esittää valituksensa suoraan vaaleilla valituille EU:n tason edustajilleen, joita he pitivät päätöksenteon lähteenä; katsoo, että parlamentin on toteuttava kaikki mahdolliset toimet osoittaakseen olevansa tämän luottamuksen arvoinen; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että vuonna 2021 esitettyjen vetoomusten suuri määrä osoittaa, että myös pandemian toisena vuotena kansalaisten luottamus parlamenttiin oli vahva ja että he halusivat tuoda esiin huolensa ja esittää valituksensa suoraan vaaleilla valituille EU:n tason edustajilleen, joita he pitivät päätöksenteon lähteenä; katsoo, että parlamentin on toteuttava kaikki mahdolliset toimet osoittaakseen olevansa tämän luottamuksen arvoinen;

| G. | toteaa kuitenkin, että kaiken kaikkiaan vetoomusten määrä on edelleen vaatimaton suhteessa EU:n kokonaisväkilukuun ja että tarvitaan yhä lisätoimia, jotta voidaan lisätä kansalaisten tietoisuutta heidän vetoomusoikeudestaan, edistää tätä välinettä entisestään tai lisätä jäsenvaltioiden jättämien vetoomusten maantieteellistä edustavuutta tai lisätä tietoisuutta vetoomusten mahdollisesta hyödyllisyydestä keinona kiinnittää EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden huomio asioihin, jotka vaikuttavat kansalaisiin ja koskevat heitä suoraan; ottaa huomioon, että vetoomusoikeutta käyttäessään kansalaiset odottavat, että EU:n toimielimet vastaavat vetoomuksiin oikea-aikaisesti ja tuovat lisäarvoa ratkaisun löytämiseksi heidän ongelmiinsa; toteaa, että ellei unionin tasolla toteuteta toimia, joilla varmistetaan, että EU:n lainsäädäntöön perustuvia kansalaisten oikeuksia suojellaan kaikilta osin, on todennäköistä, että syntyy tyytymättömyyttä unionia kohtaan; |
| --- | --- |

G.

toteaa kuitenkin, että kaiken kaikkiaan vetoomusten määrä on edelleen vaatimaton suhteessa EU:n kokonaisväkilukuun ja että tarvitaan yhä lisätoimia, jotta voidaan lisätä kansalaisten tietoisuutta heidän vetoomusoikeudestaan, edistää tätä välinettä entisestään tai lisätä jäsenvaltioiden jättämien vetoomusten maantieteellistä edustavuutta tai lisätä tietoisuutta vetoomusten mahdollisesta hyödyllisyydestä keinona kiinnittää EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden huomio asioihin, jotka vaikuttavat kansalaisiin ja koskevat heitä suoraan; ottaa huomioon, että vetoomusoikeutta käyttäessään kansalaiset odottavat, että EU:n toimielimet vastaavat vetoomuksiin oikea-aikaisesti ja tuovat lisäarvoa ratkaisun löytämiseksi heidän ongelmiinsa; toteaa, että ellei unionin tasolla toteuteta toimia, joilla varmistetaan, että EU:n lainsäädäntöön perustuvia kansalaisten oikeuksia suojellaan kaikilta osin, on todennäköistä, että syntyy tyytymättömyyttä unionia kohtaan;

| H. | ottaa huomioon, että vetoomusten käsiteltäväksi ottamisen edellytyksistä määrätään SEUT 227 artiklassa ja parlamentin työjärjestyksen 226 artiklassa, joiden mukaan EU:n kansalaisilla tai luonnollisilla henkilöillä tai oikeushenkilöillä, joiden asuinpaikka tai sääntömääräinen kotipaikka on jossakin jäsenvaltiossa, on yksin tai yhdessä muiden kanssa oikeus esittää vetoomus asioista, jotka kuuluvat Euroopan unionin toiminnan alaan ja koskevat vetoomuksen esittäjiä välittömästi, siten, että viimeksi mainittua edellytystä tulkitaan hyvin laajasti; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että vetoomusten käsiteltäväksi ottamisen edellytyksistä määrätään SEUT 227 artiklassa ja parlamentin työjärjestyksen 226 artiklassa, joiden mukaan EU:n kansalaisilla tai luonnollisilla henkilöillä tai oikeushenkilöillä, joiden asuinpaikka tai sääntömääräinen kotipaikka on jossakin jäsenvaltiossa, on yksin tai yhdessä muiden kanssa oikeus esittää vetoomus asioista, jotka kuuluvat Euroopan unionin toiminnan alaan ja koskevat vetoomuksen esittäjiä välittömästi, siten, että viimeksi mainittua edellytystä tulkitaan hyvin laajasti;

| I. | ottaa huomioon, että vuonna 2021 esitetyistä 1 392 vetoomuksesta 368:aa ei otettu käsiteltäväksi ja 17 peruttiin; ottaa huomioon, että niiden vetoomusten suhteellisen suuri osuus (26,5 prosenttia), joita ei otettu käsiteltäväksi vuonna 2021, osoittaa, että unionin vastuualueiden laajuus on edelleen yleisesti epäselvä; toteaa, että tilanteen korjaamiseksi viestintää kansalaisille on edistettävä ja parannettava; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että vuonna 2021 esitetyistä 1 392 vetoomuksesta 368:aa ei otettu käsiteltäväksi ja 17 peruttiin; ottaa huomioon, että niiden vetoomusten suhteellisen suuri osuus (26,5 prosenttia), joita ei otettu käsiteltäväksi vuonna 2021, osoittaa, että unionin vastuualueiden laajuus on edelleen yleisesti epäselvä; toteaa, että tilanteen korjaamiseksi viestintää kansalaisille on edistettävä ja parannettava;

| J. | korostaa, että jokainen vetoomus käsitellään ja tutkitaan huolellisesti, tehokkaasti ja avoimesti; |
| --- | --- |

J.

korostaa, että jokainen vetoomus käsitellään ja tutkitaan huolellisesti, tehokkaasti ja avoimesti;

| K. | ottaa huomioon, että vetoomusten esittäjät ovat usein kansalaisia, jotka toimivat perusoikeuksien turvaamisen ja yhteiskuntiemme kehittämisen ja tulevan hyvinvoinnin puolesta; katsoo, että näiden kansalaisten kokemuksilla heidän vetoomustensa käsittelystä on suuri vaikutus siihen, mitä he ajattelevat EU:n toimielimistä ja unionin oikeudessa vahvistetun vetoomusoikeuden kunnioittamisesta; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että vetoomusten esittäjät ovat usein kansalaisia, jotka toimivat perusoikeuksien turvaamisen ja yhteiskuntiemme kehittämisen ja tulevan hyvinvoinnin puolesta; katsoo, että näiden kansalaisten kokemuksilla heidän vetoomustensa käsittelystä on suuri vaikutus siihen, mitä he ajattelevat EU:n toimielimistä ja unionin oikeudessa vahvistetun vetoomusoikeuden kunnioittamisesta;

| L. | ottaa huomioon, että perussopimuksissa ja perusoikeuskirjassa vahvistettu oikeus esittää vetoomus Euroopan parlamentille on yksi EU:n kansalaisten perusoikeuksista; ottaa huomioon, että vetoomusoikeus tarjoaa EU:n kansalaisille ja asukkaille avoimen, demokraattisen ja läpinäkyvän mekanismin, jonka avulla he voivat kääntyä suoraan valitsemiensa edustajien puoleen; katsoo siksi, että on olennaisen tärkeää parantaa vetoomusoikeuden kunnioittamista ja oikea-aikaista täytäntöönpanoa, jotta kansalaiset voivat osallistua aktiivisemmin ja tehokkaammin unionin toimintaan; ottaa huomioon, että vetoomusten avulla unionin kansalaiset voivat valittaa unionin oikeuden soveltamatta jättämisestä ja auttaa havaitsemaan unionin oikeuden rikkomisia; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että perussopimuksissa ja perusoikeuskirjassa vahvistettu oikeus esittää vetoomus Euroopan parlamentille on yksi EU:n kansalaisten perusoikeuksista; ottaa huomioon, että vetoomusoikeus tarjoaa EU:n kansalaisille ja asukkaille avoimen, demokraattisen ja läpinäkyvän mekanismin, jonka avulla he voivat kääntyä suoraan valitsemiensa edustajien puoleen; katsoo siksi, että on olennaisen tärkeää parantaa vetoomusoikeuden kunnioittamista ja oikea-aikaista täytäntöönpanoa, jotta kansalaiset voivat osallistua aktiivisemmin ja tehokkaammin unionin toimintaan; ottaa huomioon, että vetoomusten avulla unionin kansalaiset voivat valittaa unionin oikeuden soveltamatta jättämisestä ja auttaa havaitsemaan unionin oikeuden rikkomisia;

| M. | toteaa, että Euroopan parlamentti on ainoa EU:n kansalaisten suoraan valitsema EU:n toimielin; ottaa huomioon, että vetoomusoikeus tarjoaa Euroopan parlamentille ja muille EU:n toimielimille, etenkin komissiolle, jonka rooli on varmistaa, että EU:n lainsäädäntöä sovelletaan oikeellisesti kaikkialla unionissa, mahdollisuuden parantaa niiden kykyä vastata valituksiin ja huolenaiheisiin, jotka liittyvät EU:n perusoikeuksien kunnioittamiseen ja unionin lainsäädännön noudattamiseen jäsenvaltioissa; toteaa, että vetoomukset ovatkin hyödyllinen tietolähde EU:n lainsäädännön virheellisestä soveltamisesta tai rikkomisesta ja että ne antavat näin ollen parlamentille ja muille unionin toimielimille mahdollisuuden arvioida unionin lainsäädäntöä ja sen puutteita ja porsaanreikiä sekä sen saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä ja soveltamista sekä sen vaikutuksia unionin kansalaisten ja asukkaiden oikeuksiin; toteaa, että esitetyissä vetoomuksissa olisi ilmoitettava EU:n toimielimille alat, joilla EU:n lainsäädännön saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja soveltaminen edellyttävät merkittäviä ponnistuksia ja toimia EU:n tasolla; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että Euroopan parlamentti on ainoa EU:n kansalaisten suoraan valitsema EU:n toimielin; ottaa huomioon, että vetoomusoikeus tarjoaa Euroopan parlamentille ja muille EU:n toimielimille, etenkin komissiolle, jonka rooli on varmistaa, että EU:n lainsäädäntöä sovelletaan oikeellisesti kaikkialla unionissa, mahdollisuuden parantaa niiden kykyä vastata valituksiin ja huolenaiheisiin, jotka liittyvät EU:n perusoikeuksien kunnioittamiseen ja unionin lainsäädännön noudattamiseen jäsenvaltioissa; toteaa, että vetoomukset ovatkin hyödyllinen tietolähde EU:n lainsäädännön virheellisestä soveltamisesta tai rikkomisesta ja että ne antavat näin ollen parlamentille ja muille unionin toimielimille mahdollisuuden arvioida unionin lainsäädäntöä ja sen puutteita ja porsaanreikiä sekä sen saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä ja soveltamista sekä sen vaikutuksia unionin kansalaisten ja asukkaiden oikeuksiin; toteaa, että esitetyissä vetoomuksissa olisi ilmoitettava EU:n toimielimille alat, joilla EU:n lainsäädännön saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä ja soveltaminen edellyttävät merkittäviä ponnistuksia ja toimia EU:n tasolla;

| N. | toteaa, että parlamentti on jo kauan ollut johtava toimija vetoomusmenettelyn kansainvälisessä kehittämisessä ja sillä on edelleen Euroopan avoimin ja läpinäkyvin vetoomusmenettely, jonka ansiosta suuri joukko vetoomusten esittäjiä voi osallistua täysipainoisesti sen toimintaan; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että parlamentti on jo kauan ollut johtava toimija vetoomusmenettelyn kansainvälisessä kehittämisessä ja sillä on edelleen Euroopan avoimin ja läpinäkyvin vetoomusmenettely, jonka ansiosta suuri joukko vetoomusten esittäjiä voi osallistua täysipainoisesti sen toimintaan;

| O. | katsoo, että vetoomusvaliokunta pystyy parhaiten osoittamaan kansalaisille, mitä EU tekee heidän hyväkseen ja millaisia ratkaisuja se voi tuottaa unionin, jäsenvaltioiden tai paikallisella tasolla; |
| --- | --- |

O.

katsoo, että vetoomusvaliokunta pystyy parhaiten osoittamaan kansalaisille, mitä EU tekee heidän hyväkseen ja millaisia ratkaisuja se voi tuottaa unionin, jäsenvaltioiden tai paikallisella tasolla;

| P. | toteaa, että vetoomusvaliokunta tutkii ja käsittelee huolellisesti jokaisen parlamentille esitetyn vetoomuksen; ottaa huomioon, että kaikilla vetoomuksen esittäjillä on oikeus saada vetoomuksensa käsiteltyä puolueettomasti ja oikeudenmukaisesti noudattaen täysin perusoikeuskirjan 41 artiklassa vahvistettua oikeutta hyvään hallintoon; toteaa, että kullakin vetoomuksen esittäjällä on oikeus saada vastaus, jossa hänelle kerrotaan käsiteltäväksi ottamista ja jatkotoimia koskevasta valiokunnan päätöksestä kohtuullisessa ajassa hänen omalla kielellään tai vetoomuksessa käytetyllä kielellä; ottaa huomioon, että kukin vetoomuksen esittäjä voi pyytää asiassa ilmaantuneisiin olennaisiin seikkoihin vedoten vetoomuksen käsittelemistä uudelleen; |
| --- | --- |

P.

toteaa, että vetoomusvaliokunta tutkii ja käsittelee huolellisesti jokaisen parlamentille esitetyn vetoomuksen; ottaa huomioon, että kaikilla vetoomuksen esittäjillä on oikeus saada vetoomuksensa käsiteltyä puolueettomasti ja oikeudenmukaisesti noudattaen täysin perusoikeuskirjan 41 artiklassa vahvistettua oikeutta hyvään hallintoon; toteaa, että kullakin vetoomuksen esittäjällä on oikeus saada vastaus, jossa hänelle kerrotaan käsiteltäväksi ottamista ja jatkotoimia koskevasta valiokunnan päätöksestä kohtuullisessa ajassa hänen omalla kielellään tai vetoomuksessa käytetyllä kielellä; ottaa huomioon, että kukin vetoomuksen esittäjä voi pyytää asiassa ilmaantuneisiin olennaisiin seikkoihin vedoten vetoomuksen käsittelemistä uudelleen;

| Q. | ottaa huomioon, että parlamentti on jo todennut, että komission kieltäytyminen toteuttamasta toimia yksittäisissä vetoomuksissa esiin tuoduissa asioissa on vastoin vetoomusoikeutta koskevia nykyisiä EU:n perussopimusten määräyksiä, koska vetoomusoikeus ei rajoitu strategisesti tärkeisiin kysymyksiin tai rakenteellisiin ongelmiin; ottaa huomioon, että komissio soveltaa vetoomusten käsittelyyn yhä strategista lähestymistapaansa, joka perustuu sen vuonna 2017 antamaan tiedonantoon ”EU:n lainsäädäntö: parempiin tuloksiin soveltamista parantamalla” (2), huolimatta parlamentin pyynnöstä tarkistaa strategiaa oikea-aikaisesti; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että parlamentti on jo todennut, että komission kieltäytyminen toteuttamasta toimia yksittäisissä vetoomuksissa esiin tuoduissa asioissa on vastoin vetoomusoikeutta koskevia nykyisiä EU:n perussopimusten määräyksiä, koska vetoomusoikeus ei rajoitu strategisesti tärkeisiin kysymyksiin tai rakenteellisiin ongelmiin; ottaa huomioon, että komissio soveltaa vetoomusten käsittelyyn yhä strategista lähestymistapaansa, joka perustuu sen vuonna 2017 antamaan tiedonantoon ”EU:n lainsäädäntö: parempiin tuloksiin soveltamista parantamalla” (2), huolimatta parlamentin pyynnöstä tarkistaa strategiaa oikea-aikaisesti;

| R. | ottaa huomioon, että komissio ei toimita vetoomusvaliokunnalle kattavia tietoja vastaanotettujen vetoomusten johdosta toteutetuista lainsäädännöllisistä ja muista kuin lainsäädännöllisistä toimenpiteistä eikä vetoomuksiin liittyvistä rikkomusmenettelyistä; toteaa, että ei ole olemassa julkista rekisteriä, jossa yhdistettäisiin vetoomukset ja kaikki niiden johdosta toteutetut jatkotoimet; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että komissio ei toimita vetoomusvaliokunnalle kattavia tietoja vastaanotettujen vetoomusten johdosta toteutetuista lainsäädännöllisistä ja muista kuin lainsäädännöllisistä toimenpiteistä eikä vetoomuksiin liittyvistä rikkomusmenettelyistä; toteaa, että ei ole olemassa julkista rekisteriä, jossa yhdistettäisiin vetoomukset ja kaikki niiden johdosta toteutetut jatkotoimet;

| S. | toteaa, että vetoomusvaliokunnan toiminta perustuu vetoomuksen esittäjien antamaan panokseen; ottaa huomioon, että vetoomuksen esittäjien vetoomuksissaan ja valiokunnan kokouksissa antamat tiedot sekä komission tekemä arviointi ja jäsenvaltioiden ja muiden elinten antamat vastaukset ovat erittäin tärkeitä valiokunnan työn kannalta; ottaa huomioon, että käsiteltäväksi otetut vetoomukset tarjoavat lisäksi parlamentin muiden valiokuntien työn kannalta arvokasta tietoa, sillä vetoomusvaliokunta lähettää vetoomukset eteenpäin muille valiokunnille tiedoksi tai lausuntoa varten; toteaa, että vetoomukset ovat näin ollen hyvin tärkeitä lainsäädäntöprosessille, koska muut parlamentin valiokunnat saavat niistä hyödyllistä ja suoraa palautetta oman alansa lainsäädäntötyötä varten; |
| --- | --- |

S.

toteaa, että vetoomusvaliokunnan toiminta perustuu vetoomuksen esittäjien antamaan panokseen; ottaa huomioon, että vetoomuksen esittäjien vetoomuksissaan ja valiokunnan kokouksissa antamat tiedot sekä komission tekemä arviointi ja jäsenvaltioiden ja muiden elinten antamat vastaukset ovat erittäin tärkeitä valiokunnan työn kannalta; ottaa huomioon, että käsiteltäväksi otetut vetoomukset tarjoavat lisäksi parlamentin muiden valiokuntien työn kannalta arvokasta tietoa, sillä vetoomusvaliokunta lähettää vetoomukset eteenpäin muille valiokunnille tiedoksi tai lausuntoa varten; toteaa, että vetoomukset ovat näin ollen hyvin tärkeitä lainsäädäntöprosessille, koska muut parlamentin valiokunnat saavat niistä hyödyllistä ja suoraa palautetta oman alansa lainsäädäntötyötä varten;

| T. | toteaa, että vetoomusvaliokunta pitää erittäin tärkeänä vetoomusten tarkastelua ja julkista käsittelyä kokouksissaan; toteaa, että vetoomuksen esittäjillä on oikeus esitellä vetoomuksensa ja että he ottavat usein osaa keskusteluun ja siten myötävaikuttavat aktiivisesti valiokunnan työhön; ottaa huomioon, että vuonna 2021 vetoomusvaliokunta piti 12 valiokuntakokousta, joissa keskusteltiin 159 vetoomuksesta ja joihin osallistui etänä 113 vetoomuksen esittäjää, joista useimmat käyttivät kokouksissa aktiivisesti puheenvuoroja; ottaa huomioon, että vuonna 2021 kokouksissa käsiteltyjen vetoomusten määrä oli vuoden 2020 määrää hieman suurempi, mitä voidaan selittää sillä, että valiokuntakokouksiin varattuja aikoja lisättiin, vaikka niissä oli edelleen rajoitetusti saatavilla tulkkauspalveluja pandemian jatkumiseen liittyvien parlamentin varotoimenpiteiden vuoksi; |
| --- | --- |

T.

toteaa, että vetoomusvaliokunta pitää erittäin tärkeänä vetoomusten tarkastelua ja julkista käsittelyä kokouksissaan; toteaa, että vetoomuksen esittäjillä on oikeus esitellä vetoomuksensa ja että he ottavat usein osaa keskusteluun ja siten myötävaikuttavat aktiivisesti valiokunnan työhön; ottaa huomioon, että vuonna 2021 vetoomusvaliokunta piti 12 valiokuntakokousta, joissa keskusteltiin 159 vetoomuksesta ja joihin osallistui etänä 113 vetoomuksen esittäjää, joista useimmat käyttivät kokouksissa aktiivisesti puheenvuoroja; ottaa huomioon, että vuonna 2021 kokouksissa käsiteltyjen vetoomusten määrä oli vuoden 2020 määrää hieman suurempi, mitä voidaan selittää sillä, että valiokuntakokouksiin varattuja aikoja lisättiin, vaikka niissä oli edelleen rajoitetusti saatavilla tulkkauspalveluja pandemian jatkumiseen liittyvien parlamentin varotoimenpiteiden vuoksi;

| U. | ottaa huomioon, että vuonna 2021 esitetyissä vetoomuksissa esiin tuodut tärkeimmät huolenaiheet koskivat perusoikeuksia (erityisesti covid-19-hätätoimenpiteiden vaikutuksia oikeusvaltioperiaatteeseen ja demokratiaan, koulutuksen saatavuuteen sulkutoimien aikana, liikkumisvapauteen ja oikeuteen tehdä työtä sekä hlbtiq+ -väestön oikeuksiin unionissa), terveyttä (erityisesti kysymyksiä, jotka liittyivät terveydenhuollon saatavuuteen, pandemian jatkumisesta johtuvaan kansanterveyskriisiin ja koskivat muun muassa kansalaisten terveyden suojelemista, mukaan lukien rokotuspolitiikka, EU:n digitaalisen koronatodistuksen käyttöä, toteutusta ja soveltamista jäsenvaltioissa sekä väitteitä rokotettujen ja rokottamattomien välisestä syrjinnästä), ympäristöä (etupäässä kaivostoimintaa ja sen ympäristövaikutuksia, laittomia hakkuita, ympäristöalan väärinkäytösten paljastajiin kohdistettua väkivaltaa, ihmisten ja suurten petoeläinten rinnakkainelon mahdollista parantamista, jätteiden laitonta hävittämistä, ydinturvallisuutta, ilman saastumista, tuulivoimaloita, kiillettä sisältäviä viallisia harkkoja ja luonnon ekosysteemien pilaantumista), vähemmistöjen oikeuksia ja syrjintää (mukaan lukien kansallisten ja kielivähemmistöjen oikeudet), koulutusta (erityisesti kysymyksiä, jotka liittyivät syrjintään koulutuksen saatavuudessa tai koulutuslainsäädännön kiisteltyihin kansallisiin uudistuksiin), turvallisuusolosuhteisiin liittyviä puutteita kuorma-autojen pysäköintialueilla, Yhdistyneessä kuningaskunnassa opiskelevien EU:n opiskelijoiden tilannetta sen jälkeen, kun Yhdistynyt kuningaskunta vetäytyi Erasmus+ -ohjelmasta, ja työllisyyttä (erityisesti työsopimusten käsittelyä kansallisella tasolla koskevia kysymyksiä) monien muiden toiminta-alojen lisäksi; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että vuonna 2021 esitetyissä vetoomuksissa esiin tuodut tärkeimmät huolenaiheet koskivat perusoikeuksia (erityisesti covid-19-hätätoimenpiteiden vaikutuksia oikeusvaltioperiaatteeseen ja demokratiaan, koulutuksen saatavuuteen sulkutoimien aikana, liikkumisvapauteen ja oikeuteen tehdä työtä sekä hlbtiq+ -väestön oikeuksiin unionissa), terveyttä (erityisesti kysymyksiä, jotka liittyivät terveydenhuollon saatavuuteen, pandemian jatkumisesta johtuvaan kansanterveyskriisiin ja koskivat muun muassa kansalaisten terveyden suojelemista, mukaan lukien rokotuspolitiikka, EU:n digitaalisen koronatodistuksen käyttöä, toteutusta ja soveltamista jäsenvaltioissa sekä väitteitä rokotettujen ja rokottamattomien välisestä syrjinnästä), ympäristöä (etupäässä kaivostoimintaa ja sen ympäristövaikutuksia, laittomia hakkuita, ympäristöalan väärinkäytösten paljastajiin kohdistettua väkivaltaa, ihmisten ja suurten petoeläinten rinnakkainelon mahdollista parantamista, jätteiden laitonta hävittämistä, ydinturvallisuutta, ilman saastumista, tuulivoimaloita, kiillettä sisältäviä viallisia harkkoja ja luonnon ekosysteemien pilaantumista), vähemmistöjen oikeuksia ja syrjintää (mukaan lukien kansallisten ja kielivähemmistöjen oikeudet), koulutusta (erityisesti kysymyksiä, jotka liittyivät syrjintään koulutuksen saatavuudessa tai koulutuslainsäädännön kiisteltyihin kansallisiin uudistuksiin), turvallisuusolosuhteisiin liittyviä puutteita kuorma-autojen pysäköintialueilla, Yhdistyneessä kuningaskunnassa opiskelevien EU:n opiskelijoiden tilannetta sen jälkeen, kun Yhdistynyt kuningaskunta vetäytyi Erasmus+ -ohjelmasta, ja työllisyyttä (erityisesti työsopimusten käsittelyä kansallisella tasolla koskevia kysymyksiä) monien muiden toiminta-alojen lisäksi;

| V. | ottaa huomioon, että hyväksyessään kokouksen esityslistan vetoomusvaliokunta kiinnittää huomiota EU:n tasolla käytävän keskustelun kannalta erityisen merkittäviin vetoomuksiin ja aiheisiin ja ottaa huomioon tarpeen säilyttää vastaanotettujen vetoomusten mukainen aiheiden tasapuolinen maantieteellinen kattavuus; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että hyväksyessään kokouksen esityslistan vetoomusvaliokunta kiinnittää huomiota EU:n tasolla käytävän keskustelun kannalta erityisen merkittäviin vetoomuksiin ja aiheisiin ja ottaa huomioon tarpeen säilyttää vastaanotettujen vetoomusten mukainen aiheiden tasapuolinen maantieteellinen kattavuus;

| W. | ottaa huomioon, että vuonna 2021 vastaanotetuista vetoomuksista 78,6 prosenttia (1 094 vetoomusta) toimitettiin parlamentin vetoomusportaalin kautta, kun vuonna 2020 vastaava prosenttiosuus oli 79,7 prosenttia (1 254 vetoomusta); toteaa tämän vahvistavan, että parlamentin vetoomusportaalista on tullut kansalaisten selvästi eniten käyttämä kanava vetoomusten esittämiseksi parlamentille; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että vuonna 2021 vastaanotetuista vetoomuksista 78,6 prosenttia (1 094 vetoomusta) toimitettiin parlamentin vetoomusportaalin kautta, kun vuonna 2020 vastaava prosenttiosuus oli 79,7 prosenttia (1 254 vetoomusta); toteaa tämän vahvistavan, että parlamentin vetoomusportaalista on tullut kansalaisten selvästi eniten käyttämä kanava vetoomusten esittämiseksi parlamentille;

| X. | ottaa huomioon, että vuonna 2021 vetoomusportaalin tärkein tavoite saavutettiin täysimääräisesti, koska portaali oli verkossa ja toiminnassa yli 99,9 prosenttia ajasta; ottaa huomioon, että kaikki vetoomukset valmisteltiin ja julkaistiin hyvissä ajoin muutaman päivän kuluessa niiden hyväksymisestä ja että kaikkiin vetoomusportaalin käyttöä ja sisältöä koskeviin sisäisiin ja ulkoisiin tukipyyntöihin vastattiin onnistuneesti, oikea-aikaisesti ja kaikilla kielillä; toteaa, että käyttöön otettiin vetoomusportaalin sovellusversio 2.4 ja tekoälyä hyödyntävän chatbotin käyttöönottoa vetoomusportaalissa on pyydetty; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että vuonna 2021 vetoomusportaalin tärkein tavoite saavutettiin täysimääräisesti, koska portaali oli verkossa ja toiminnassa yli 99,9 prosenttia ajasta; ottaa huomioon, että kaikki vetoomukset valmisteltiin ja julkaistiin hyvissä ajoin muutaman päivän kuluessa niiden hyväksymisestä ja että kaikkiin vetoomusportaalin käyttöä ja sisältöä koskeviin sisäisiin ja ulkoisiin tukipyyntöihin vastattiin onnistuneesti, oikea-aikaisesti ja kaikilla kielillä; toteaa, että käyttöön otettiin vetoomusportaalin sovellusversio 2.4 ja tekoälyä hyödyntävän chatbotin käyttöönottoa vetoomusportaalissa on pyydetty;

| Y. | ottaa huomioon, että vuonna 2021 vetoomusvaliokunta teki yhden tiedonhankintamatkan; toteaa, että joulukuulle suunniteltua toista tiedonhankintamatkaa lykättiin covid-19-pandemian kiihtymisestä johtuneen parlamentin jäsenten ja henkilöstön terveysriskien minimoimista koskevan päätöksen vuoksi; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että vuonna 2021 vetoomusvaliokunta teki yhden tiedonhankintamatkan; toteaa, että joulukuulle suunniteltua toista tiedonhankintamatkaa lykättiin covid-19-pandemian kiihtymisestä johtuneen parlamentin jäsenten ja henkilöstön terveysriskien minimoimista koskevan päätöksen vuoksi;

| Z. | toteaa, että työjärjestyksen mukaan vetoomusvaliokunta vastaa suhteista Euroopan oikeusasiamieheen, joka tutkii kanteluita EU:n toimielimissä ja elimissä havaituista hallinnollisista epäkohdista; toteaa, että nykyinen Euroopan oikeusasiamies Emily O’Reilly esitteli vuoden 2020 vuosikertomuksensa vetoomusvaliokunnalle sen 14. heinäkuuta 2021 pidetyssä kokouksessa; |
| --- | --- |

Z.

toteaa, että työjärjestyksen mukaan vetoomusvaliokunta vastaa suhteista Euroopan oikeusasiamieheen, joka tutkii kanteluita EU:n toimielimissä ja elimissä havaituista hallinnollisista epäkohdista; toteaa, että nykyinen Euroopan oikeusasiamies Emily O’Reilly esitteli vuoden 2020 vuosikertomuksensa vetoomusvaliokunnalle sen 14. heinäkuuta 2021 pidetyssä kokouksessa;

| AA. | toteaa, että komissiolla on perussopimusten valvojana olennainen rooli vetoomusvaliokunnassa ja että vetoomusten esittäjien toimittamat tiedot ovat hyödyllisiä EU:n lainsäädännön virheellisen soveltamisen tai rikkomisten havaitsemiseksi; |
| --- | --- |

AA.

toteaa, että komissiolla on perussopimusten valvojana olennainen rooli vetoomusvaliokunnassa ja että vetoomusten esittäjien toimittamat tiedot ovat hyödyllisiä EU:n lainsäädännön virheellisen soveltamisen tai rikkomisten havaitsemiseksi;

| AB. | ottaa huomioon, että vetoomusvaliokunta on Euroopan oikeusasiamiehen lailla Euroopan oikeusasiamiesten verkoston jäsen ja että verkostoon kuuluu myös kansallisia ja alueellisia oikeusasiamiehiä ja vastaavia elimiä jäsenvaltioissa, ehdokasmaissa ja muissa Euroopan talousalueen maissa, ja toteaa, että verkoston tavoitteena on edistää tiedonvaihtoa unionin oikeudesta ja politiikasta sekä vaihtaa parhaita käytäntöjä; |
| --- | --- |

AB.

ottaa huomioon, että vetoomusvaliokunta on Euroopan oikeusasiamiehen lailla Euroopan oikeusasiamiesten verkoston jäsen ja että verkostoon kuuluu myös kansallisia ja alueellisia oikeusasiamiehiä ja vastaavia elimiä jäsenvaltioissa, ehdokasmaissa ja muissa Euroopan talousalueen maissa, ja toteaa, että verkoston tavoitteena on edistää tiedonvaihtoa unionin oikeudesta ja politiikasta sekä vaihtaa parhaita käytäntöjä;

| AC. | ottaa huomioon, että kansalaisosallistumisen parantaminen ja EU:n lainsäädäntöön perustuvien kansalaisten oikeuksien täysimittaisen suojelun varmistaminen ovat keskeisiä tekijöitä EU:n ja sen kansalaisten lähentämisessä; ottaa huomioon, että vetoomusvaliokunta hyväksyi mietinnön kansalaisten osallistumisesta: oikeus esittää vetoomus, oikeus tehdä kantelu Euroopan oikeusasiamiehelle ja eurooppalainen kansalaisaloite (3), jossa se painotti kansalaisten tietoisuuden lisäämistä heidän oikeuksistaan, viestintäkampanjoiden toteuttamista nykyisten osallistavien mekanismien tekemiseksi paremmin tunnetuiksi, yhteistyön lisäämistä muiden toimielinten ja parlamentin muiden valiokuntien kanssa ja nuorten kansalaistoimintaan osallistumisen lisäämistä ja jonka päätteeksi se totesi, että komission on tarkistettava nykyistä strategiaansa vetoomusten käsittelyssä, sillä käsittelemättä jää muun muassa kysymyksiä, jotka koskevat unionin lainsäädännön vakavia rikkomuksia, mikä haittaa kansalaisten oikeuksien suojelua; toteaa, että vetoomusvaliokunta pitää eurooppalaista kansalaisaloitetta erittäin tärkeänä osallistavan demokratian välineenä, jota olisi parannettava, jotta kansalaiset saavat mahdollisuuden osallistua aktiivisemmin ja välittömämmin unionin politiikkojen ja lainsäädännön muokkaamiseen; |
| --- | --- |

AC.

ottaa huomioon, että kansalaisosallistumisen parantaminen ja EU:n lainsäädäntöön perustuvien kansalaisten oikeuksien täysimittaisen suojelun varmistaminen ovat keskeisiä tekijöitä EU:n ja sen kansalaisten lähentämisessä; ottaa huomioon, että vetoomusvaliokunta hyväksyi mietinnön kansalaisten osallistumisesta: oikeus esittää vetoomus, oikeus tehdä kantelu Euroopan oikeusasiamiehelle ja eurooppalainen kansalaisaloite (3), jossa se painotti kansalaisten tietoisuuden lisäämistä heidän oikeuksistaan, viestintäkampanjoiden toteuttamista nykyisten osallistavien mekanismien tekemiseksi paremmin tunnetuiksi, yhteistyön lisäämistä muiden toimielinten ja parlamentin muiden valiokuntien kanssa ja nuorten kansalaistoimintaan osallistumisen lisäämistä ja jonka päätteeksi se totesi, että komission on tarkistettava nykyistä strategiaansa vetoomusten käsittelyssä, sillä käsittelemättä jää muun muassa kysymyksiä, jotka koskevat unionin lainsäädännön vakavia rikkomuksia, mikä haittaa kansalaisten oikeuksien suojelua; toteaa, että vetoomusvaliokunta pitää eurooppalaista kansalaisaloitetta erittäin tärkeänä osallistavan demokratian välineenä, jota olisi parannettava, jotta kansalaiset saavat mahdollisuuden osallistua aktiivisemmin ja välittömämmin unionin politiikkojen ja lainsäädännön muokkaamiseen;

| 1. | korostaa, että vetoomusvaliokunnalla on perustavanlaatuinen rooli EU:n kansalaisten ja asukkaiden oikeuksien suojelussa ja edistämisessä varmistamalla, että vetoomusten esittäjien huolenaiheet ja valitukset tutkitaan oikea-aikaisesti, tehokkaasti, asianmukaisesti ja syrjimättömällä tavalla ja että vetoomusten esittäjät saavat tietoa vetoomustensa johdosta toteutetuista toimista ja niiden edistymisestä ja vetoomukset ratkaistaan avoimella, demokraattisella ja läpinäkyvällä vetoomusprosessilla; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palauttaa mieliin, että vuonna 2021 vetoomusvaliokunnalle 27 jäsenvaltiosta toimitettujen vetoomusten lukumäärässä oli huomattavia eroja ja että suurin osa vetoomuksista koski Espanjaa (17 prosenttia) ja seuraavaksi eniten Saksaa (9,7 prosenttia), Italiaa (9,2 prosenttia), Kreikkaa (5,9 prosenttia), Romaniaa (4,1 prosenttia), Puolaa (4 prosenttia) ja Ranskaa (2,6 prosenttia); huomauttaa, että muita jäsenvaltioita koskevien vetoomusten lukumäärä oli alle 2 prosenttia jäsenvaltiota kohden; |
| --- | --- |

2.

| 3. | painottaa, että vetoomusten esittäjät esittävät usein vetoomusvaliokunnalle vetoomuksia heille erittäin tärkeistä aiheista; korostaa, että tällaisissa tilanteissa vetoomusten käsittelyn viivästyminen ei juurikaan hyödytä vetoomusten esittäjiä; katsoo, että vetoomusvaliokunnan olisi toteutettava toimia käsiteltävänä olevien vetoomusten ruuhkan poistamiseksi; kehottaa vetoomusvaliokuntaa tarkistamaan työskentelymenetelmiään sen varmistamiseksi, että kaikkia vetoomuksia käsitellään johdonmukaisin ja avoimin perustein, jotka takaavat oikea-aikaisen ja tehokkaan prosessin; |
| --- | --- |

3.

| 4. | katsoo, että vetoomusvaliokunta on yhdenvertaisesti kansalaisten ja asukkaiden saatavilla kaikissa 27 jäsenvaltiossa ja että käsiteltäväksi otettavien vetoomusten olisi jakauduttava maantieteellisesti tasapuolisesti; katsoo tässä yhteydessä, että parlamentin olisi lisättävä toimiaan vetoomusvaliokuntansa aseman ja työn edistämiseksi ja lisättävä kaikkien EU:n kansalaisten tietoisuutta mahdollisuudesta esittää vetoomus parlamentille; painottaa, että kun vetoomusvaliokunta hyväksyy kokoustensa, kuulemistensa ja virkamatkojensa ohjelmat, sen on noudatettava suuntaviivojaan ja objektiivisia kriteerejä ja otettava esimerkiksi huomioon se, miten valitut vetoomukset edistävät EU:ssa käytävää keskustelua ja että ne jakautuvat maantieteellisesti tasapuolisesti vastaanotettujen vetoomusten mukaisesti; painottaa, että valiokunnan toimilla on aina pyrittävä puuttumaan asiaan, joka vaikuttaa suoraan vetoomuksen esittäjään; muistuttaa tässä yhteydessä vetoomusvaliokunnan erittäin eurooppalaisesta ulottuvuudesta, sillä sen tehtävänä on käsitellä vetoomuksia asioista, jotka kuuluvat Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen mukaisesti Euroopan unionin toimialaan; katsoo siksi, että vetoomusvaliokunnalla on erityinen vastuu tämän eurooppalaisen ulottuvuuden ylläpitämisestä suhteessa vetoomuksen esittäjiin ja ulkomaailmaan ja että kaikkien sen jäsenten toiminnan ja käsittelyn olisi aina perustuttava pikemminkin unionin institutionaaliseen vastuuseen kuin kansallisiin poliittisiin etuihin; palauttaa mieliin, että vetoomusvaliokunnassa edustettuina olevien poliittisten ryhmien välinen yhteisymmärrys on olennaisen tärkeää, jotta vetoomusten esittäjille voidaan antaa tasapainoinen ja ymmärrettävä vastaus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | muistuttaa, että on tärkeää käydä jatkuvaa julkista keskustelua unionin toiminnan aloista, jotta varmistetaan, että kansalaiset saavat paikkansapitävää tietoa unionin toimivallasta ja päätöksenteon eri tasoista; kehottaa tässä yhteydessä toteuttamaan laajempia tiedotuskampanjoita hyödyntämällä aktiivisesti Euroopan ja kansallisen tason viestintäpalveluja, jotta voidaan lisätä kansalaisten tietoa heidän vetoomusoikeudestaan sekä unionin vastuiden laajuudesta ja vetoomusvaliokunnan toimivaltuuksista ja jotta vähennettäisiin sellaisten vetoomusten määrää, joita ei oteta käsiteltäväksi, ja vastattaisiin paremmin kansalaisten huolenaiheisiin; korostaa, että on toteutettava lisätoimia tietoisuuden lisäämiseksi vetoomusoikeudesta sellaisissa EU:n jäsenvaltioissa, joista esitetään suhteessa vähemmän vetoomuksia; |
| --- | --- |

5.

| 6. | katsoo, että on erittäin tärkeää, että komissio tarkistaa vetoomusten käsittelyyn soveltamaansa strategista lähestymistapaa, joka tällä hetkellä perustuu sen vuonna 2017 antamaan tiedonantoon ”EU:n lainsäädäntö: parempiin tuloksiin soveltamista parantamalla”, jotta voidaan hyväksyä selkeitä sääntöjä ja ottaa käyttöön hallinnollinen menettely käsiteltäväksi otettujen vetoomusten käsittelemiseksi sekä varmistaa asianmukaiset jatkotoimet myös sellaisissa yksittäisissä vetoomuksissa esiin otetuissa kysymyksissä, joissa usein paljastetaan lukuisiin kansalaisiin vaikuttavia EU:n lainsäädännön rikkomisia tai tuodaan julki muita EU:n lainsäädännön väitettyjä rikkomisia, jotka koskevat samoja aiheita, joita käsitellään meneillään olevissa rikkomusmenettelyissä; |
| --- | --- |

6.

| 7. | painottaa, että vetoomukset antavat Euroopan parlamentille ja muille EU:n toimielimille ainutlaatuisen mahdollisuuden suoraan yhteydenpitoon ja säännöllisen vuoropuhelun ylläpitämiseen EU:n kansalaisten kanssa, erityisesti tapauksissa, jossa EU:n lainsäädännön virheellinen soveltaminen tai rikkominen sekä EU:n nykyisen lainsäädännön puutteet ja porsaanreiät vaikuttavat heihin; korostaa tarvetta tehostaa EU:n toimielinten, elinten ja laitosten sekä kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten välistä yhteistyötä EU:n lainsäädännön vaikutusta sekä täytäntöönpanoa ja noudattamista koskevissa tutkimuksissa; katsoo, että tällainen yhteistyö on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan käsitellä ja ratkaista kansalaisten huolenaiheita, jotka liittyvät EU:n lainsäädännön soveltamiseen ja vaikuttavuuteen, ja lisätä EU:n demokraattista legitiimiyttä ja vastuuvelvollisuutta; kehottaa jäsenvaltioiden edustajia osallistumaan aktiivisemmin valiokunnan kokouksiin ja kehottaa vastaamaan oikea-aikaisesti ja yksityiskohtaisesti vetoomusvaliokunnan kansallisille viranomaisille lähettämiin selvitys- tai tietopyyntöihin; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pyytää perustamaan komission ja parlamentin välisen toimielinten keskitetyn tietoteknisen välineen, jonka avulla voidaan jakaa julkisesti kaikki saatavilla olevat tiedot kaikista vetoomusten johdosta toteutetuista jatkotoimista, mukaan lukien tiedot EU Pilot – ja rikkomusmenettelyistä, lainsäädäntöehdotuksista, sellaisista valiokunnan kokousten tallenteista, joissa käsiteltiin jotakin vetoomusta, kansallisten viranomaisten ja parlamentin pysyvien valiokuntien vastauksista sekä kaikista muista asiaan liittyvistä muista kuin lainsäädäntötoimista; |
| --- | --- |

8.

| 9. | muistuttaa, että vetoomukset myötävaikuttavat merkittävästi komission rooliin perussopimusten valvojana, koska kansalaiset saavat vetoomusten välityksellä lisämahdollisuuden ilmoittaa EU:n lainsäädännön väitetyistä rikkomisista; pitää vetoomusten onnistuneen käsittelyn kannalta olennaisena, että otetaan käyttöön jäsennellympiä yhteistyökeinoja ja vahvistetaan yhteistyötä vetoomusvaliokunnan ja komission välillä siten, että komissio antaa vetoomuksissa esitettyjen kysymysten perusteelliseen tarkasteluun perustuvia oikea-aikaisia ja yksityiskohtaisia vastauksia; korostaa, että komission olisi osallistuttava aktiivisemmin, jotta vetoomuksissa esitettyihin pyyntöihin ja valituksiin voidaan vastata täsmällisesti; kehottaa jälleen komissiota antamaan vetoomusvaliokunnalle säännöllisesti ajantasaista tietoa vastaanotettujen vetoomusten perusteella käynnistettyjen rikkomusmenettelyjen etenemisestä ja tilanteesta ja varmistamaan, että vetoomusvaliokunta saa oikeuden tutustua rikkomus- ja EU Pilot -menettelyjä koskeviin komission asiakirjoihin; pitää tässä yhteydessä valitettavana, että vetoomusvaliokunnan kanssa kommunikoidessa ei puututa järjestelmälliseen jatkotoimien toteuttamatta jättämiseen; katsoo, että vetoomusten käsittelyä koskeva parlamentin ja komission välinen toimielinten sopimus voisi olla keino edistää vetoomusten avoimen ja tehokkaan käsittelyn varmistamista; |
| --- | --- |

9.

| 10. | palauttaa mieliin, että vetoomustietokanta on tärkeä sisäinen väline, jonka avulla vetoomusvaliokunnan jäsenet saavat kaikki tarvittavat tiedot voidakseen seurata kunkin yksittäisen vetoomuksen tilannetta ja voidakseen tehdä tietoon perustuvia päätöksiä vetoomusten käsittelyn jatkamisesta tai sen mahdollisesta päättämisestä; toteaa, että vetoomustietokantaa olisi tässä tarkoituksessa päivitettävä säännöllisesti ja se olisi mahdollisuuksien mukaan linkitettävä komission rikkomusluetteloon; |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa, että olisi kiinnitettävä enemmän huomiota sellaisen unionin säädöksen hyväksymiseen, jolla vahvistetaan hlbtiq+ -henkilöiden oikeuksien tunnustaminen; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa komissiota arvioimaan oikea-aikaisemmin, ovatko kansalliset viranomaiset toteuttaneet tai toteuttamassa tarvittavat toimenpiteet kansalaisten vetoomuksissa esitettyihin huolenaiheisiin vastaamiseksi tosiasiallisesti silloin, kun EU:n lainsäädännön noudattamisessa on ongelmia, koska se vaikuttaa haitallisesti kansalaisten ja asukkaiden oikeuksien täysimittaiseen suojeluun EU:ssa, ja käynnistämään tarvittaessa rikkomusmenettelyjä; on vakaasti sitä mieltä, että komission nopea toiminta EU:n lainsäädännön rikkomista vastaan on ratkaisevan tärkeää, jotta estetään rikkomisten muuttuminen luonteeltaan järjestelmällisiksi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa komissiota parantamaan järjestelmäänsä, jolla se kerää tietoja vetoomuksista, ja sisällyttämään EU:n lainsäädännön soveltamisen seurantaa koskevaan vuosikertomukseensa suoran viittauksen vetoomuksiin keskittyen selvästi muun muassa vetoomusten, rikkomusmenettelyjen, lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävien EU:n säädösten tai kaikkien muiden EU:n säädösten väliseen yhteyteen; |
| --- | --- |

13.

| 14. | korostaa, että on ehkäistävä mahdollista epäjohdonmukaisuutta tai epäyhtenäisyyttä vetoomusten käsittelyssä, jotta taataan vetoomusoikeuden asianmukainen täytäntöönpano; |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa, että vetoomuksia voidaan myös pitää strategisena välineenä Euroopan parlamentin lainsäädäntöaloitteiden tekemiseksi SEUT 225 artiklan mukaisesti, ja ne auttavat näin puuttumaan kansalaisten oikeuksiin haitallisesti vaikuttaviin mahdollisiin puutteisiin nykyisessä EU:n lainsäädännössä; |
| --- | --- |

15.

| 16. | muistuttaa, että yhteistyö parlamentin muiden valiokuntien kanssa on olennaista vetoomusten virheettömän ja kattavan käsittelyn varmistamiseksi; panee merkille, että vuonna 2021 muille valiokunnille lähetettiin 82 vetoomusta lausuntoa varten ja 548 vetoomusta tiedoksi; pitää myönteisenä, että muilta valiokunnilta saatiin 46 lausuntoa ja 176 ilmoitusta vetoomusten huomioon ottamisesta valiokuntien työssä; toteaa, että parlamentin muiden valiokuntien kanssa järjestettävät julkiset kuulemiset edesauttavat vetoomusten perusteellista käsittelyä; muistuttaa, että vetoomuksen esittäjille ilmoitetaan päätöksistä pyytää lausuntoja muilta valiokunnilta heidän vetoomustensa käsittelyä varten; kehottaa parlamentin valiokuntia osallistumaan aktiivisemmin vetoomusten käsittelyyn tarjoamalla asiantuntemustaan ja antamaan siten parlamentille mahdollisuuden vastata nopeammin ja kattavammin kansalaisten huolenaiheisiin; |
| --- | --- |

16.

| 17. | katsoo, että vetoomusverkosto on hyödyllinen väline, jonka avulla helpotetaan vetoomusten seurantaa parlamentaarisessa ja lainsäädännöllisessä työssä; katsoo, että tämän verkoston olisi tehostettava Euroopan komission ja muiden unionin toimielinten kanssa käytävää vuoropuhelua ja niiden kanssa tehtävää yhteistyötä; on vakuuttunut siitä, että vetoomusverkoston säännölliset kokoukset ovat ratkaisevan tärkeitä, jotta varmistetaan vetoomusvaliokunnan toiminnan parempi näkyvyys ja tehostetaan yhteistyötä muiden parlamentin valiokuntien kanssa vaihtamalla tietoa ja jakamalla parhaita käytäntöjä verkoston jäsenten kesken; |
| --- | --- |

17.

| 18. | toteaa, että covid-19-pandemian aiheuttaman tilanteen huomioon ottamiseksi valiokuntakokouksiin varattuja aikoja lisättiin vuonna 2021, ja korostaa, että vetoomusvaliokunta esitti tänä aikana kantansa vetoomuksissa esitettyihin tärkeisiin kysymyksiin hyväksymällä muun muassa 9. marraskuuta 2021 mietintönsä vetoomusvaliokunnan vuonna 2020 käsittelemistä asioista (4), 26. tammikuuta 2021 mietintönsä Euroopan oikeusasiamiehen vuosikertomuksesta 2019 (5) ja 2. joulukuuta 2021 mietintönsä Euroopan oikeusasiamiehen vuosikertomuksesta 2020 (6), 27. tammikuuta 2021 mietintönsä kansalaisten osallistumisesta: oikeus esittää vetoomus, oikeus tehdä kantelu Euroopan oikeusasiamiehelle ja eurooppalainen kansalaisaloite” (7) ja 27. toukokuuta 2021 lausuntonsa komission oikeusvaltiokertomuksesta 2020 (8); on tyytyväinen vetoomusvaliokunnan sihteeristön erittäin hyvään toimintaan, vaikka työolosuhteet olivat edelleen hankalat; |
| --- | --- |

18.

| 19. | korostaa, että vetoomusvaliokunta käsitteli vuonna 2021 suuren määrän covid-19-pandemiaa koskevia vetoomuksia ja vastasi niihin; korostaa, että useimmissa näistä vetoomuksista kehotettiin suojelemaan kansalaisten terveyttä viruksen seurauksilta ja esitettiin kysymyksiä muun muassa rokotuspolitiikasta ja rokotettujen ja rokottamattomien välisestä väitetystä syrjinnästä ja kehotettiin arvioimaan terveyskriisin hoitoa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pitää erittäin valitettavana, että komissio ei ole julkistanut kaikkia yksityiskohtia lääkeyhtiöiden kanssa tehdyistä sopimuksista, jotka koskevat covid-19-rokotteita, kansalaisten tiedonsaantioikeuden vastaisesti; on erittäin huolestunut komission toiminnassa havaitusta hallinnollisesta epäkohdasta, joka liittyi siihen, että komissio kieltäytyi antamasta yleisön tutustuttavaksi asiakirjoja, jotka koskivat 1,5:tä miljoonaa kasvomaskia, jotka komissio oli ostanut covid-19-pandemian varhaisessa vaiheessa ja jotka eivät täyttäneet asetettuja laatuvaatimuksia (9); |
| --- | --- |

20.

| 21. | panee merkille, että perusoikeuksien ja ympäristön lisäksi terveys oli yksi vetoomusten esittäjien tärkeimmistä huolenaiheista vuonna 2021, ja toteaa, että vetoomusvaliokunnan työssä keskityttiin covid-19-pandemiaan liittyviin terveyshuoliin; korostaa, että vetoomusvaliokunta kiinnittää huomiota sisämarkkinapolitiikkaan liittyviin covid-19-pandemian seurauksiin (erityisesti kysymyksiin, jotka liittyvät kansallisiin liikkumisrajoituksiin ja niiden vaikutukseen ihmisten liikkumisvapauteen EU:ssa ja sen ulkopuolella); toteaa tässä yhteydessä, että vetoomusvaliokunta järjesti 14. heinäkuuta 2021 yhdessä liikenne- ja matkailuvaliokunnan kanssa julkisen kuulemistilaisuuden aiheesta ”Kuinka lentomatkustajien oikeuksia voidaan parantaa covid-19-kriisin aikana?” ja lentokorvauksia koskevasta asetuksesta (EY) N:o 261/2004 (10) arvioidakseen, miten tehokkaasti kyseistä asetusta on sovellettu covid-19-pandemian aikana ja onko matkustajien oikeuksia koskeva EU:n oikeudellinen kehys ollut riittävä tällaiseen kriisiin vastaamiseksi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kiinnittää huomion lukuisiin vetoomuksiin, joissa esitetään perusoikeuskirjan loukkauksia koskevia väitteitä; toteaa, että edellä mainitut vetoomukset eivät ole juuri johtaneet lopputuloksiin ja että tämä johtuu perusoikeuskirjan 51 artiklassa esitetystä perusoikeuskirjan soveltamisalan tosiasiallisesta rajoittamisesta; muistuttaa, että useimpien perusoikeuskirjasta johtuviin oikeuksiin liittyviä vetoomuksia esittävien odotukset ovat korkeat ja ylittävät selvästi oikeuksien nykyisen soveltamisalan; kehottaa jälleen harkitsemaan, että 51 artiklan tulkintaa laajennettaisiin unionin oikeuden soveltamisalan yli tai että artikla poistettaisiin kokonaan, kuten aiemmissa päätöslauselmissa (11) on esitetty; |
| --- | --- |

22.

| 23. | korostaa, että käsiteltävänä oli runsaasti vetoomuksia sateenkaariperheiden oikeuksien suojeluun EU:ssa liittyvistä eri näkökohdista, erityisesti erilaisista näkemyksistä koskien hlbtiq+ -perheiden liikkumisvapautta ja heidän oikeuksiensa vastavuoroista tunnustamista EU:ssa; palauttaa mieliin 22. maaliskuuta 2021 pidetyn hlbti+ -henkilöiden oikeuksia EU:ssa käsitelleen seminaarin, jonka vetoomusvaliokunta järjesti keskustellakseen hlbtiq+ -henkilöiden tilanteesta, tarkastellakseen komission esittelemää uutta hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa koskevaa strategiaa ja puuttuakseen sateenkaariperheiden vapaan liikkuvuuden esteisiin; kiinnittää huomiota vetoomusvaliokunnan 15. heinäkuuta 2021 antamaan mietintöön hlbtiq-henkilöiden oikeuksista EU:ssa (12), jossa se kehottaa komissiota ryhtymään konkreettisiin toimenpiteisiin hlbtiq+ -perheiden suojelun varmistamiseksi noudattaen Euroopan unionin tuomioistuimen asioissa Coman & Hamilton, Maruko, Römer ja Hay antamia tuomioita (13) ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen asiassa Taddeucci & McCall antamaa tuomiota (14); |
| --- | --- |

23.

| 24. | korostaa, että vetoomusvaliokunnan asialistalla oli jälleen vetoomuksia, jotka koskivat kansallisten vähemmistöjen oikeuksia ja erityisesti syrjiviä käytäntöjä, jotka liittyvät vähemmistöjen oikeuksiin saada koulutusta äidinkielellään, heidän kielellisiä tai kulttuurisia oikeuksiaan ja muita oikeuksia, kuten omistusoikeutta, kuten on tuotu esille vetoomuksissa, jotka liittyvät joissakin jäsenvaltioissa tapahtuneisiin maan takavarikointia ja palauttamista koskeviin tapauksiin; |
| --- | --- |

24.

| 25. | toteaa, että ympäristöasiat olivat myös vuonna 2021 vetoomusten esittäjien vakava huolenaihe; pitää valitettavana, että jäsenvaltiot eivät aina pane ympäristösääntöjä täytäntöön asianmukaisesti, ja toteaa, että useissa vetoomuksissa esitetäänkin valituksia ilman pilaantumisesta, suurpetojen suojelun tasosta ja sen vaikutuksesta ihmisten toimintaan, laittomista hakkuista, ympäristöaktivisteihin kohdistetuista hyökkäyksistä, muovijätteen hävittämisestä lainvastaisella tavalla, luonnon ekosysteemien tilan heikentymisestä, ydinturvallisuudesta sekä biologisen monimuotoisuuden muutoksista; toteaa, että komission käynnistämät EU Pilot -menettelyt ja rikkomusmenettelyt ovat myös vahvistaneet tämän; korostaa vetoomusvaliokunnan tärkeää työtä kaivostoiminnan ympäristövaikutusten esiin tuomiseksi, kuten tästä aiheesta vastaanotettujen vetoomusten määrä osoittaa; tuo esiin vetoomusvaliokunnan ja ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan 2. joulukuuta 2021 yhdessä järjestämän kuulemistilaisuuden, jossa käsiteltiin kaivostoiminnan ympäristö- ja sosiaalisia vaikutuksia EU:ssa ja pyrittiin keräämään tieteellistä tietoa eri näkökohdista, kuten kaivoslainsäädännöstä, turvallisuusnormeista, kaivosten sosiaalisista ja ympäristövaikutuksista, ympäristökansalaisuudesta, yleisön osallistumisesta ja kaivosalan avoimuudesta; painottaa, että komission olisi tutkittava ensisijaisesti tapauksia, joissa EU:n ympäristölainsäädäntö on saatettu virheellisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä ja pantu virheellisesti täytäntöön, jotta vetoomusten esittäjien huolenaiheisiin voidaan puuttua tehokkaasti; ehdottaa, että jäsenvaltiot asettaisivat etusijalle ennalta varautumisen ja vahingon välttämisen periaatteiden täytäntöönpano harkitessaan sellaisten hankkeiden hyväksymistä, joilla on ympäristövaikutuksia; |
| --- | --- |

25.

| 26. | painottaa, että vetoomuksissa paljastetut lainvastaiset käytännöt, kuten jätteiden kuljettaminen laittomille kaatopaikoille, laittomat hakkuut ja laiton puukauppa, ekosysteemien tuhoaminen tai EU:n luontodirektiivin nojalla suojeltujen lajien laiton tappaminen ja kauppa, ovat vakavia EU:n lainsäädännön vastaisia rikkomuksia ja ympäristörikoksia; korostaa tässä yhteydessä, että komission olisi vahvistettava välineitä ympäristörikollisuuden torjumiseksi EU:n tasolla, jotta voidaan tosiasiallisesti tutkia tällaisia rikoksia, nostaa niiden johdosta syytteitä ja saattaa rikoksentekijät oikeuden eteen; |
| --- | --- |

26.

| 27. | tuo esiin vetoomusvaliokunnan ja ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan 25. helmikuuta 2021 järjestämän yhteisen kuulemistilaisuuden, jossa käsiteltiin muoveja ja jätehuoltoa kiertotaloudessa ja keskityttiin nykyisen muovijätettä koskevan lainsäädäntökehyksen täytäntöönpanoon, käsiteltiin jäsenvaltioiden kohtaamia tärkeimpiä haasteita ja korostettiin oikeuskehyksen tarjoamia mahdollisuuksia vähentää muovin ympäristövaikutusta kaikkialla Euroopassa; |
| --- | --- |

27.

| 28. | korostaa, että on tärkeää täyttää EU:n kansalaisten ympäristönsuojelua koskevat odotukset ja erityisesti toteuttaa toimia vesipolitiikan alalla kemiallisten aineiden aiheuttamien saastumisen ja vaarallisten jäämien vähentämiseksi; panee tässä yhteydessä merkille 23. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman kemiallisista jäämistä Itämeressä vetoomusten nro 1328/2019 ja 0406/2020 perusteella (15); kehottaa komissiota varmistamaan, että Euroopan meriin upotettuja ammuksia koskeva kysymys sisällytetään horisontaalisiin ohjelmiin, jotta voidaan esittää hankkeita, jotka kattavat saman ongelman koettelemat alueet, ja helpottaa kokemusten ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kehottaa komissiota yhdessä jäsenvaltioiden kanssa varmistamaan EU:n ympäristölainsäädännön asianmukaisen täytäntöönpanon; |
| --- | --- |

29.

| 30. | tuo esiin vetoomusvaliokunnan ja maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan 16. kesäkuuta 2021 järjestämän yhteisen kuulemistilaisuuden, joka koski viljelijöiden oikeudenmukaista ja yhdenvertaista kohtelua Euroopan unionissa ja jossa keskityttiin yhteisen maatalouspolitiikan uudistukseen, suoria tukia koskeviin uusiin EU:n sääntöihin ja maaseudun kehittämiseen vuoden 2022 jälkeen; |
| --- | --- |

30.

| 31. | muistuttaa, että unionin on kaikenlaisen syrjinnän välttämiseksi ja monikielisyyden edistämiseksi taattava kansalaisille oikeus osallistua aktiivisesti Euroopan unionin demokraattiseen toimintaan millä tahansa unionin virallisella kielellä; kannustaa tässä mielessä EU:n toimielimiä käyttämään mahdollisimman monia virallisia kieliä ja panemaan monikielisyyttä koskevat toimintapolitiikkansa johdonmukaisesti täytäntöön; |
| --- | --- |

31.

| 32. | korostaa vetoomusvaliokunnan toimia vetoomuksissa, jotka koskevat väitettyjä turvallisuusolosuhteisiin liittyviä puutteita kuorma-autojen ja hyötyajoneuvojen pysäköintialueilla Euroopan tieverkoston alueella ja liittyvät liikenteenharjoittajiin kohdistuneisiin hyökkäyksiin kuorma-autojen pysäköintialueilla; viittaa tässä yhteydessä vetoomusvaliokunnan 6. lokakuuta 2021 hyväksymään päätöslauselmaesitykseen kuorma-autojen pysäköintialueiden turvallisuudesta EU:ssa (16); pyytää komissiota ja neuvostoa toteuttamaan tarvittavia toimenpiteitä sellaisen poliisiyhteistyön luomiseksi ja kehittämiseksi, johon osallistuvat kaikkien jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset ja jolla ehkäistään, havainnoidaan ja tutkitaan teillä ja pysäköintialueilla tapahtuvia rikoksia; odottaa, että komissio toteuttaa tämän päätöslauselman johdosta konkreettisia jatkotoimia ja vahvistaa kuorma-autojen pysäköintialueiden turvallisuusolosuhteiden valvontaa; |
| --- | --- |

32.

| 33. | korostaa, että vetoomusvaliokunta osallistuu merkittävällä tavalla vammaisten henkilöiden oikeuksien suojeluun ja on käsitellyt lukuisia tätä arkaluonteista aihetta koskevia vetoomuksia; panee tähän liittyen merkille 7. lokakuuta 2021 antamansa päätöslauselman vammaisten henkilöiden suojelusta vetoomusten avulla: saadut kokemukset (17), jonka vetoomusvaliokunta hyväksyi 14. heinäkuuta 2021; palauttaa mieliin 9. marraskuuta 2021 järjestetyn seminaarin aiheesta ”Vammaisten henkilöiden oikeudet – vammaisten henkilöiden oikeuksien komitean vuoden 2015 päätelmien täytäntöönpano EU:ssa ja vammaisstrategia 2021–2030”, jossa vetoomusvaliokunta keskittyi yleissopimuksen täytäntöönpanoon ja siihen, miten asiaan on puututtu ja miten se on ratkaistu erityisesti vammaisstrategioiden avulla; |
| --- | --- |

33.

| 34. | on tyytyväinen vetoomusvaliokunnan erityiseen rooliin EU:ssa vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan YK:n yleissopimuksen vaalijana; kiinnittää huomiota valiokunnan merkittävään työhön vammaisasioita koskevien vetoomusten yhteydessä; panee merkille, että vammaisuutta koskevien vetoomusten määrä väheni vuonna 2021 edelliseen vuoteen verrattuna; korostaa, että esteettömyys ja liikkuminen julkisissa tiloissa, syrjintä, osallisuus ja mahdollisuus koulutukseen ja työllisyyteen lukeutuvat edelleen vammaisten henkilöiden suurimpiin haasteisiin; |
| --- | --- |

34.

| 35. | muistuttaa, että suhteet Euroopan oikeusasiamieheen kuuluvat parlamentin työjärjestyksessä vetoomusvaliokunnalle osoitettuihin tehtäviin; pitää myönteisenä, että parlamentti tekee rakentavaa yhteistyötä Euroopan oikeusasiamiehen kanssa ja osallistuu Euroopan oikeusasiamiesten verkoston toimintaan; panee merkille Euroopan oikeusasiamiehen säännöllisen panoksen vetoomusvaliokunnan työhön kautta vuoden; uskoo vakaasti, että unionin toimielinten, elinten ja virastojen on varmistettava Euroopan oikeusasiamiehen suosituksia koskevat johdonmukaiset ja tehokkaat jatkotoimet; tukee painokkaasti oikeusasiamiehen toimia, joilla ylläpidetään yleisön oikeutta tutustua EU:n asiakirjoihin, ja toteaa, että toimet kattoivat 214 tutkimusta vuonna 2021; kehottaa jälleen komissiota esittämään ehdotuksen asetuksen (EY) N:o 1049/2001 tarkistamiseksi sellaisena kuin se hyväksyttiin aiemmissa päätöslauselmissa; painottaa, että tällaisessa tarkistuksessa on lisättävä avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta edistämällä hyviä hallintokäytäntöjä (18); |
| --- | --- |

35.

| 36. | korostaa, että eurooppalainen kansalaisaloite on tärkeä aktiivisen kansalaisuuden ja kansalaisten osallistumisen väline; on tyytyväinen, että useissa kokouksissa keskusteltiin joitakin epäonnisia kansalaisaloitteita koskevista vetoomuksista, annettiin kansalaisille mahdollisuus esittää ideoitaan ja käydä rakentavaa keskustelua ja helpotettiin EU:n kansalaisten osallistumista unionin demokraattiseen prosessiin; panee merkille, että komissio rekisteröi vuonna 2021 huomattavan määrän uusia eurooppalaisia kansalaisaloitteita, mikä osoittaa, että kansalaiset käyttävät hyväkseen mahdollisuutta hyödyntää osallistavia välineitä ja vaikuttaa sitä kautta päätöksentekoon ja lainsäädäntöprosesseihin; kehottaa komissiota parantamaan vuorovaikutusta kansalaisten kanssa ja toteuttamaan asianmukaisia jatkotoimia hyväksyttyjen eurooppalaisten kansalaisaloitteiden johdosta, myös lainsäädäntöehdotusten välityksellä; |
| --- | --- |

36.

| 37. | korostaa, että olisi taattava täydentävien viestintätoimien toteuttaminen vetoomusvaliokunnan toiminnan ja erityisesti sen virallisten virkatehtävien näkyvyyden lisäämiseksi kaikissa EU:n jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

37.

| 38. | korostaa, että vetoomusportaali on keskeinen väline sujuvan, tehokkaan ja avoimen vetoomusmenettelyn varmistamiseksi; suhtautuu tässä yhteydessä myönteisesti tietosuojan ja tietoturvaominaisuuksien parannuksiin, joiden ansiosta portaali on kansalaisille käyttäjäystävällisempi ja turvallisempi; korostaa, että on jatkettava pyrkimyksiä tehdä portaalista helppokäyttöisempi ja tunnetumpi kansalaisten keskuudessa, myös vammaisille henkilöille; katsoo, että vetoomusportaalissa on esitettävä lyhyet kuvaukset selkeällä ja yksinkertaisella kielellä kaikista EU:n osallistavista välineistä, sekä toteaa, että näin autetaan käyttäjiä tunnistamaan asianmukaisin kanava ja vähennetään sellaisten vetoomusten määrää, joita ei oteta käsiteltäväksi; kannattaa sellaisen yhtenäisen digitaalisen portaalin luomista, jota kansalaiset voivat käyttää ja josta nämä voivat löytää tietoa kaikista vetoomusmenettelyistä; |
| --- | --- |

38.

| 39. | panee merkille, että vaikka yhtä tai useampaa vetoomusta tukevien ihmisten määrä on selvästi kasvussa, monet vetoomuksen laatijat ovat kokeneet vetoomuksen tukemiseen tarvittavat menettelyt parlamentin vetoomusportaalilla hankalaksi; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman ja vetoomusvaliokunnan mietinnön neuvostolle, komissiolle, Euroopan oikeusasiamiehelle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille sekä jäsenvaltioiden vetoomusvaliokunnille ja kansallisille oikeusasiamiehille tai vastaaville toimivaltaisille elimille. |
| --- | --- |

40.

---

(1)  EUVL C 347, 9.9.2022, s. 110.

(2)  EUVL C 18, 19.1.2017, s. 10.

(3)  Euroopan parlamentin päätöslauselma, hyväksytty 9. maaliskuuta 2022 (EUVL C 347, 9.9.2022, s. 110).

(4)  Parlamentti hyväksyi päätöslauselman 16. joulukuuta 2021 (EUVL C 251, 30.6.2022, s. 96).

(5)  Parlamentti hyväksyi 11. maaliskuuta 2021 päätöslauselman Euroopan oikeusasiamiehen vuosikertomuksesta 2019 (EUVL C 474, 24.11.2021, s. 82).

(6)  Parlamentti hyväksyi 16. helmikuuta 2022 päätöslauselman Euroopan oikeusasiamiehen vuosikertomuksesta 2020 (EUVL C 342, 6.9.2022, s. 58).

(7)  Parlamentti hyväksyi 9. maaliskuuta 2022 päätöslauselman (EUVL C 347, 9.9.2022, s. 110).

(8)  Lausunto PE689.805 menettelyssä 2021/2025(INI), josta parlamentti hyväksyi päätöslauselman 24. kesäkuuta 2021 (EUVL C 81, 18.2.2022, s. 27).

(9)  Euroopan oikeusasiamies, asia 790/2021/MIG.

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 261/2004, annettu 11. helmikuuta 2004, matkustajille heidän lennolle pääsynsä epäämisen sekä lentojen peruuttamisen tai pitkäaikaisen viivästymisen johdosta annettavaa korvausta ja apua koskevista yhteisistä säännöistä (EUVL L 46, 17.2.2004, s. 1).

(11)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 27. helmikuuta 2014 perusoikeuksien tilanteesta Euroopan unionissa (2012) (EUVL C 285, 29.8.2017, s. 112).

(12)  Parlamentti hyväksyi 14. syyskuuta 2021 päätöslauselman (EUVL C 117, 11.3.2022, s. 2).

(13)  Tuomio 5.6.2018, Coman, C-673/16, ECLI:EU:C:2018:385; tuomio 1.4.2008, Maruko, C-267/06, ECLI:EU:C:2008:179; tuomio 10.5.2011, Römer, C-147/08, Kok. ECLI:EU:C:2011:286; tuomio 7.2.2014, Hay, C-267/12, ECLI:EU:C:2013:823;

(14)  Taddeucci & McCall v. Italia, N:o 51361/09.

(15)  Parlamentti hyväksyi 27. huhtikuuta 2021 päätöslauselman (EUVL C 506, 15.12.2021, s. 9).

(16)  Parlamentti hyväksyi 25. marraskuuta 2021 päätöslauselman (EUVL C 224, 8.6.2022, s. 95).

(17)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. lokakuuta 2021 vammaisten henkilöiden suojelusta vetoomusten avulla: saadut kokemukset (vetoomukset nro 2582/2013, 2551/2014, 0074/2015, 0098/2015, 1140/2015, 1305/2015, 1394/2015, 0172/2016, 0857/2016, 1056/2016, 1147/2016, 0535/2017, 1077/2017, 0356/2018, 0367/2018, 0371/2018, 0530/2018, 0724/2018, 0808/2018, 0959/2018, 0756/2019, 0758/2019, 0954/2019, 1124/2019, 1170/2019, 1262/2019, 0294/2020, 0470/2020, 0527/2020, 0608/2020, 0768/2020, 0988/2020, 1052/2020, 1139/2020, 1205/2020, 1299/2020, 0103/2021 ja muut) (EUVL C 132, 24.3.2022, s. 129).

(18)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 16. joulukuuta 2021 vetoomusvaliokunnan käsittelemistä asioista vuonna 2020 (EUVL C 251, 30.6.2022, s. 96).

---

III Valmistelevat säädökset

Euroopan parlamentti

Tiistai 13. joulukuuta 2022

| 17.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 177/139 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 177/139

---

P9_TA(2022)0428

Kansainvälisen lentoliikenteen päästöhyvitysjärjestelmän (CORSIA) mukainen ilmoittaminen

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 13. joulukuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi direktiivin 2003/87/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse päästöhyvitysmäärän ilmoittamisesta unioniin sijoittautuneille ilma-alusten käyttäjille maailmanlaajuisen markkinaperusteisen toimenpiteen osalta (COM(2021)0567 – C9-0323/2021 – 2021/0204(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2023/C 177/17)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2021)0567), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2021)0567),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 192 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0323/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 192 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0323/2021),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Irlannin senaatin toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antaman perustellun lausunnon, jonka mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Irlannin senaatin toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antaman perustellun lausunnon, jonka mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 20. lokakuuta 2021 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 20. lokakuuta 2021 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 28. huhtikuuta 2022 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 28. huhtikuuta 2022 antaman lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 11. marraskuuta 2022 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen sekä neuvoston edustajan 11. marraskuuta 2022 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan lausunnon,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön (A9-0145/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan mietinnön (A9-0145/2022),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan (3); |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUVL C 105, 4.3.2022, s. 140.

(2)  EUVL C 301, 5.8.2022, s. 116.

(3)  Tämä kanta korvaa 8. kesäkuuta 2022 hyväksytyt tarkistukset (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2022)0231).

---

| 17.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 177/140 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 177/140

---

P9_TA(2022)0429

Liikenne: neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1108/70 ja komission asetuksen (EY) N:o 851/2006 kumoaminen

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 13. joulukuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi rautatie-, maantie- ja sisävesiliikenteen infrastruktuurikuluja koskevasta kirjanpitojärjestelmästä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1108/70 ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1108/70 liitteessä I olevien kirjanpitokaavojen eri kohtiin sisältyvistä eristä annetun komission asetuksen (EY) N:o 851/2006 kumoamisesta (COM(2022)0381 – C9-0294/2022 – 2022/0232(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2023/C 177/18)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2022)0381), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2022)0381),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 91 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0294/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 91 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0294/2022),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 26. lokakuuta 2022 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 26. lokakuuta 2022 antaman lausunnon (1),

| — | on kuullut alueiden komiteaa, |
| --- | --- |

—

on kuullut alueiden komiteaa,

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 7. joulukuuta 2022 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 7. joulukuuta 2022 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön (A9-0286/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön (A9-0286/2022),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

---

P9_TC1-COD(2022)0232

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 13. joulukuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2023/... antamiseksi rautatie-, maantie- ja sisävesiliikenteen infrastruktuurikuluja koskevasta kirjanpitojärjestelmästä annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1108/70 kumoamisesta ja neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1108/70 liitteessä I olevien kirjanpitokaavojen eri kohtiin sisältyvistä eristä annetun komission asetuksen (EY) N:o 851/2006 kumoamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2023/144.)

---

| 17.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 177/141 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 177/141

---

P9_TA(2022)0430

Siviili-ilmailu: neuvoston direktiivin 89/629/ETY kumoaminen

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 13. joulukuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi neuvoston direktiivin 89/629/ETY kumoamisesta (COM(2022)0465 – C9-0310/2022 – 2022/0282(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2023/C 177/19)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2022)0465), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2022)0465),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 91 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0310/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan ja 91 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0310/2022),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 26. lokakuuta 2022 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 26. lokakuuta 2022 antaman lausunnon (1),

| — | on kuullut alueiden komiteaa, |
| --- | --- |

—

on kuullut alueiden komiteaa,

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 7. joulukuuta 2022 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 7. joulukuuta 2022 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön (A9-0287/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön (A9-0287/2022),

1.

vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan;

2.

pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti;

3.

kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille.

---

(1)  Ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä.

1

---

P9_TC1-COD(2022)0282

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 13. joulukuuta 2022, Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2023/... antamiseksi neuvoston direktiivin 89/629/ETY kumoamisesta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, päätöstä (EU) 2023/145.)

---

| 17.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 177/142 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 177/142

---

P9_TA(2022)0431

Hallinnollinen yhteistyö valmisteverotuksen alalla

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 13. joulukuuta 2022 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 389/2012 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse valmisteveron alaisia tavaroita jäsenvaltioiden välillä kaupallisessa tarkoituksessa siirtävistä talouden toimijoista sähköisissä rekistereissä säilytettävien tietojen vaihdosta (COM(2022)0539 – C9-0367/2022 – 2022/0331(CNS))

(Erityinen lainsäätämisjärjestys – kuuleminen)

(2023/C 177/20)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2022)0539), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2022)0539),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 113 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C9-0367/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 113 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C9-0367/2022),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 82 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 82 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0276/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0276/2022),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia parlamentin hyväksymään sanamuotoon; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

4.

---

| 17.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 177/143 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 177/143

---

P9_TA(2022)0432

SEUT-sopimuksen 93, 107 ja 108 artiklan soveltaminen tiettyihin valtiontuen muotoihin rautatie-, sisävesi- ja multimodaalisen liikenteen alalla

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 13. joulukuuta 2022 ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 93, 107 ja 108 artiklan soveltamisesta tiettyihin valtiontuen muotoihin rautatie-, sisävesi- ja multimodaalisen liikenteen alalla (COM(2022)0327 – C9-0290/2022 – 2022/0209(NLE))

(Kuuleminen)

(2023/C 177/21)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2022)0327), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2022)0327),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 109 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C9-0290/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 109 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C9-0290/2022),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 82 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 82 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0285/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0285/2022),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia parlamentin hyväksymään tekstiin; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

4.

---

Keskiviikko 14. joulukuuta 2022

| 17.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 177/144 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 177/144

---

P9_TA(2022)0439

Makrotaloudellinen rahoitusapu plus -väline tuen antamiseksi Ukrainalle vuonna 2023

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 14. joulukuuta 2022 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi välineen perustamisesta tuen antamiseksi Ukrainalle vuonna 2023 (makrotaloudellinen rahoitusapu plus) (15727/2022 – C9-0424/2022 – 2022/0371(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely)

(2023/C 177/22)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (15727/2022 – C9-0424/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (15727/2022 – C9-0424/2022),

| — | ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (1) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2022)0597)), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (1) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2022)0597)),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 67 ja 163 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 67 ja 163 artiklan,

| 1. | hyväksyy neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa, että säädös annetaan neuvoston kannan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan säädöksen yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 297 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa pääsihteeriä allekirjoittamaan säädöksen, kun on tarkistettu, että kaikki menettelyt on suoritettu asianmukaisesti, ja julkaisemaan sen yhteisymmärryksessä neuvoston pääsihteerin kanssa Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, 24.11.2022, P9_TA(2022)0412.

---

| 17.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 177/145 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 177/145

---

P9_TA(2022)0440

Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotto: tuki Saksalle, Belgialle, Alankomaille, Itävallalle, Luxemburgille, Espanjalle ja Kreikalle

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. joulukuuta 2022 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotosta tuen antamiseksi Saksalle, Belgialle, Alankomaille, Itävallalle, Luxemburgille, Espanjalle ja Kreikalle näissä maissa vuonna 2021 tapahtuneiden luonnonkatastrofien johdosta (COM(2022)0665 – C9-0350/2022 – 2022/0337(BUD))

(2023/C 177/23)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2022)0665 – C9-0350/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2022)0665 – C9-0350/2022),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta 11. marraskuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002 (1), jäljempänä ”EUSR-asetus”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin solidaarisuusrahaston perustamisesta 11. marraskuuta 2002 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2012/2002 (1), jäljempänä ”EUSR-asetus”,

| — | ottaa huomioon vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 17. joulukuuta 2020 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 (2), jäljempänä ”monivuotista rahoituskehystä koskeva asetus”, ja erityisesti sen 9 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 17. joulukuuta 2020 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 (2), jäljempänä ”monivuotista rahoituskehystä koskeva asetus”, ja erityisesti sen 9 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välillä 16. joulukuuta 2020 tehdyn toimielinten sopimuksen talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi (3), ja erityisesti sen 10 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välillä 16. joulukuuta 2020 tehdyn toimielinten sopimuksen talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi (3), ja erityisesti sen 10 kohdan,

| — | ottaa huomioon hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) erityisraportin ilmaston lämpenemisestä 1,5 celsiusasteella, erityisraportin ilmastonmuutoksesta ja maaperästä sekä erityisraportin valtameristä ja kryosfääristä ilmaston muuttuessa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) erityisraportin ilmaston lämpenemisestä 1,5 celsiusasteella, erityisraportin ilmastonmuutoksesta ja maaperästä sekä erityisraportin valtameristä ja kryosfääristä ilmaston muuttuessa,

| — | ottaa huomioon UNFCCC:n sopimuspuolten 21. konferenssissa (COP21) Pariisissa 12. joulukuuta 2015 hyväksytyn Pariisin sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon UNFCCC:n sopimuspuolten 21. konferenssissa (COP21) Pariisissa 12. joulukuuta 2015 hyväksytyn Pariisin sopimuksen,

| — | ottaa huomioon 18. toukokuuta 2021 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin solidaarisuusrahaston uudelleentarkastelusta (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. toukokuuta 2021 antamansa päätöslauselman Euroopan unionin solidaarisuusrahaston uudelleentarkastelusta (4),

| — | ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan kirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aluekehitysvaliokunnan kirjeen,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A9-0282/2022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A9-0282/2022),

| 1. | ilmaisee syvän solidaarisuutensa kaikille uhreille, heidän perheilleen ja kaikille henkilöille, jotka kärsivät tuhotulvista Saksassa, Belgiassa, Alankomaissa, Itävallassa ja Luxemburgissa, La Palman saaren tulivuorenpurkauksesta Espanjassa ja Kreetan maanjäristyksestä Kreikassa, sekä avustustoimiin osallistuneille kansallisille, alueellisille ja paikallisille viranomaisille ja kansalaisjärjestöille; |
| --- | --- |

1.

| 2. | panee merkille päätöksen Euroopan unionin solidaarisuusrahaston (EUSR) käyttöönotosta ja katsoo sen olevan konkreettinen ja näkyvä unionin solidaarisuuden osoitus kärsimään joutuneita kansalaisiaan ja alueita kohtaan Saksassa, Belgiassa, Alankomaissa, Itävallassa, Luxemburgissa, Espanjassa ja Kreikassa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa, että Venäjän hyökkäyssota Ukrainaa vastaan on luonut valtavat hätäaputarpeet sekä unionissa että sen naapurimaissa; korostaa, että sodan vaikutukset yhdessä vuoden 2022 vakavien luonnonkatastrofien seurausten kanssa ovat asettaneet solidaarisuus- ja hätäapuvarauksen äärimmäisen paineen alle; |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa, että hätätilanteiden määrää ja vakavuutta ei voida ennakoida; toistaa kantansa, jonka mukaan solidaarisuus- ja hätäapuvarauksen vuotuinen enimmäismäärä kaudella 2021–2027 ei ole riittävä hätätilanteisiin vastaamiseksi; pitää valitettavana, että budjettirajoitusten vuoksi niiden jäsenvaltioiden kansalaiset ja alueet, joita komission ehdotus koskee, saavat rajallista tukea, joka ei läheskään riitä kattamaan tarpeita; |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa, että EUSR:sta on kiireellisesti myönnettävä taloudellista tukea, jotta voidaan varmistaa, että se saadaan alueille oikea-aikaisesti; pitää samalla valitettavana, että tätä EUSR:n varojen käyttöönottoa varten käytettävissä oleva enimmäismäärä on paljon pienempi kuin mahdollinen tarvittava tukimäärä ja tuki tulee yli vuosi tapahtumien jälkeen, koska EUSR:n varojen käyttöönottoa koskevat säännöt ovat joustamattomia; kehottaa siksi komissiota tutkimaan uusia mahdollisuuksia lisärahoitukseen; |
| --- | --- |

5.

| 6. | toistaa huolensa päätöksestä yhdistää hätäapuvaraus ja EUSR nykyiseen monivuotiseen rahoituskehykseen, mikä on johtanut vakaviin puutteisiin ja vähentänyt merkittävästi käytettävissä olevaa kokonaisrahoitusta; pitää valitettavana, ettei rahoituksen lisääminen ole mahdollista solidaarisuus- ja hätäapuvarauksen käyttöönottoa koskevien sääntöjen vuoksi ja siksi, että EUSR:n varojen etupainoitteista myöntämistä rajoitetaan monivuotista rahoituskehystä koskevan asetuksen 9 artiklan 5 kohdan perusteella; kehottaa komissiota esittämään mallin EUSR:n nopeammasta ja oikea-aikaisemmasta käyttöönotosta; katsoo, että EUSR:n käytettävissä olevia varoja olisi lisättävä merkittävästi ja ne olisi asetettava käyttöön oikea-aikaisemmin osana monivuotisen rahoituskehyksen kunnianhimoista tarkistusta; |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa, että EUSR:n avustusten myöntämisessä, hallinnoinnissa ja täytäntöönpanossa olisi noudatettava avoimuuden ja moitteettoman varainhoidon periaatteita, mukaan lukien perusteellinen seuranta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan tiedotustoimia, joilla parannetaan kansalaisten tietoisuutta EUSR:sta rahoitetuista toimista; |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa, että monivuotisen rahoituskehyksen kunnianhimoiseen tarkistamiseen olisi sisällyttävä solidaarisuus- ja hätäapuvarauksen jakaminen kahteen osa-alueeseen – hätäapuvaraukseen ja solidaarisuusrahastoon – sekä vuotuisten määrärahojen lisääminen SEAR-varausta varten 1,2 miljardista eurosta yhteensä 1 miljardiin euroon kunkin toimintalohkon osalta vuoden 2018 hintoina; katsoo, että tämä tarjoaisi olennaisia lisäresursseja nykyisiin ja uusiin tarpeisiin vastaamiseksi, erityisesti kun otetaan huomioon äärimmäisten sääilmiöiden voimistuminen ja moninkertaistuminen sekä maailmanlaajuinen humanitaarinen tilanne; |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa, että EUSR:n rakennetta on tarkasteltava uudelleen, jotta siitä voidaan tehdä nopeampi, joustavampi ja ketterämpi, jotta se voi hyödyntää mahdollisuuksiaan tehokkaana hätätilanteen välineenä; kehottaa siksi tarkistamaan EUSR-asetusta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan päätöksen; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan päätöksen neuvoston puheenjohtajan kanssa ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman liitteineen neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  EYVL L 311, 14.11.2002, s. 3.

(2)  EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 11.

(3)  EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

(4)  EUVL C 15, 12.1.2022, s. 2.

---

LIITE

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS

Euroopan unionin solidaarisuusrahaston varojen käyttöönotosta tuen antamiseksi Saksalle, Belgialle, Alankomaille, Itävallalle, Luxemburgille, Espanjalle ja Kreikalle näissä valtioissa vuoden 2021 aikana tapahtuneiden luonnonkatastrofien johdosta

(Tätä liitettä ei esitetä tässä, koska se vastaa lopullista säädöstä, päätöstä (EU) 2023/68.)

---

| 17.5.2023 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 177/148 |
| --- | --- | --- | --- |

17.5.2023

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 177/148

---

P9_TA(2022)0441

Uusiutuvia energialähteitä koskeva direktiivi, rakennusten energiatehokkuusdirektiivi ja energiatehokkuusdirektiivi: muuttaminen (REPowerEU)

Euroopan parlamentin tarkistukset 14. joulukuuta 2022 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä annetun direktiivin (EU) 2018/2001, rakennusten energiatehokkuudesta annetun direktiivin 2010/31/EU ja energiatehokkuudesta annetun direktiivin 2012/27/EU muuttamisesta (COM(2022)0222 – C9-0184/2022 – 2022/0160(COD)) (1)

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

[Tarkistus 1, jollei toisin ilmoiteta]

(2023/C 177/24)

EUROOPAN PARLAMENTIN TARKISTUKSET (*1)

komission ehdotukseen

EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI

uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä annetun direktiivin (EU) 2018/2001, rakennusten energiatehokkuudesta annetun direktiivin 2010/31/EU ja energiatehokkuudesta annetun direktiivin 2012/27/EU muuttamisesta

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka

ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 192 artiklan 1 kohdan ja 194 artiklan 2 kohdan,

ottavat huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sen jälkeen kun esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu kansallisille parlamenteille,

ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),

ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (3),

noudattavat tavallista lainsäätämisjärjestystä (4),

sekä katsovat seuraavaa:

| (1) | Euroopan vihreän kehityksen ohjelman (5) yhteydessä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/1119 (6) vahvistettiin tavoitteeksi, että unionista tulee ilmastoneutraali
  viimeistään
  vuonna 2050, sekä tavoitteeksi vähentää kasvihuonekaasupäästöjä
  vähintään
  55 prosenttia vuoteen 2030 mennessä. Tämä edellyttää
  oikeudenmukaista
  energiasiirtymää
  , jossa yhtään aluetta tai kansalaista ei jätetä jälkeen, tehokkuuden lisäämistä
  ja huomattavasti suurempia uusiutuvien energialähteiden osuuksia integroidussa energiajärjestelmässä. |
| --- | --- |

(1)

Euroopan vihreän kehityksen ohjelman (5) yhteydessä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2021/1119 (6) vahvistettiin tavoitteeksi, että unionista tulee ilmastoneutraali
  viimeistään
  vuonna 2050, sekä tavoitteeksi vähentää kasvihuonekaasupäästöjä
  vähintään
  55 prosenttia vuoteen 2030 mennessä. Tämä edellyttää
  oikeudenmukaista
  energiasiirtymää
  , jossa yhtään aluetta tai kansalaista ei jätetä jälkeen, tehokkuuden lisäämistä
  ja huomattavasti suurempia uusiutuvien energialähteiden osuuksia integroidussa energiajärjestelmässä.

| (2) | Uusiutuvalla energialla on keskeinen rooli näiden tavoitteiden saavuttamisessa, sillä energia-alan osuus unionin kasvihuonekaasujen kokonaispäästöistä on tällä hetkellä yli 75 prosenttia. Vähentämällä näitä kasvihuonekaasupäästöjä uusiutuva energia
  voi
  auttaa myös vastaamaan ympäristöhaasteisiin, kuten biologisen monimuotoisuuden köyhtymiseen, ja vähentämään
  maan, veden ja ilman
  pilaantumista saasteettomuustoimintasuunnitelman tavoitteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

(2)

Uusiutuvalla energialla on keskeinen rooli näiden tavoitteiden saavuttamisessa, sillä energia-alan osuus unionin kasvihuonekaasujen kokonaispäästöistä on tällä hetkellä yli 75 prosenttia. Vähentämällä näitä kasvihuonekaasupäästöjä uusiutuva energia
  voi
  auttaa myös vastaamaan ympäristöhaasteisiin, kuten biologisen monimuotoisuuden köyhtymiseen, ja vähentämään
  maan, veden ja ilman
  pilaantumista saasteettomuustoimintasuunnitelman tavoitteiden mukaisesti.

| (2 a) | Venäjän hyökkäys Ukrainaan ja covid-19-pandemian vaikutukset ovat saaneet aikaan tilanteen, jossa energian hinnat nousevat yleisesti kaikkialla unionissa, ja tämä korostaa tarvetta vauhdittaa energiatehokkuutta ja lisätä uusiutuvan energian käyttöä unionissa. Jotta saavutettaisiin pitkän aikavälin tavoitteena oleva kolmansista maista riippumaton energiajärjestelmä, unionin olisi keskityttävä vauhdittamaan vihreää siirtymää ja varmistamaan päästöjä pienentävä energiapolitiikka, jolla vähennetään riippuvuutta fossiilisista tuontipolttoaineista ja tarjotaan oikeudenmukaiset ja kohtuulliset hinnat unionin kansalaisille ja yrityksille kaikilla talouden aloilla. |
| --- | --- |

(2 a)

Venäjän hyökkäys Ukrainaan ja covid-19-pandemian vaikutukset ovat saaneet aikaan tilanteen, jossa energian hinnat nousevat yleisesti kaikkialla unionissa, ja tämä korostaa tarvetta vauhdittaa energiatehokkuutta ja lisätä uusiutuvan energian käyttöä unionissa. Jotta saavutettaisiin pitkän aikavälin tavoitteena oleva kolmansista maista riippumaton energiajärjestelmä, unionin olisi keskityttävä vauhdittamaan vihreää siirtymää ja varmistamaan päästöjä pienentävä energiapolitiikka, jolla vähennetään riippuvuutta fossiilisista tuontipolttoaineista ja tarjotaan oikeudenmukaiset ja kohtuulliset hinnat unionin kansalaisille ja yrityksille kaikilla talouden aloilla.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (4) | Aikaa vievät hallinnolliset menettelyt ovat yksi merkittävimmistä esteistä investoinneille uusiutuvaan energiaan ja siihen liittyvään infrastruktuuriin. Näihin esteisiin sisältyvät tuotantopaikkojen valintaan ja hankkeiden hallinnollisiin lupiin sovellettavien sääntöjen monimutkaisuus,
  mukaan lukien tiettyjen tuotantopaikkojen historialliseen merkitykseen liittyvät mahdolliset rajoitukset,
  hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnin monimutkaisuus ja kesto
  ja niihin liittyvät energiaverkkoihin liittämistä koskevat kysymykset
  , rajoitteet, jotka liittyvät teknisten eritelmien mukauttamiseen lupamenettelyn aikana, ja luvan myöntävien viranomaisten tai verkonhaltijoiden henkilöstökysymykset. Uusiutuvaa energiaa koskevien hankkeiden käyttöönoton nopeuttamiseksi on tarpeen hyväksyä sääntöjä, joilla yksinkertaistetaan ja lyhennetään lupamenettelyjä,
  ja tässä olisi otettava huomioon uusiutuvan energian käyttöönoton sosiaalinen hyväksyntä
  . |
| --- | --- |

(4)

Aikaa vievät hallinnolliset menettelyt ovat yksi merkittävimmistä esteistä investoinneille uusiutuvaan energiaan ja siihen liittyvään infrastruktuuriin. Näihin esteisiin sisältyvät tuotantopaikkojen valintaan ja hankkeiden hallinnollisiin lupiin sovellettavien sääntöjen monimutkaisuus,
  mukaan lukien tiettyjen tuotantopaikkojen historialliseen merkitykseen liittyvät mahdolliset rajoitukset,
  hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnin monimutkaisuus ja kesto
  ja niihin liittyvät energiaverkkoihin liittämistä koskevat kysymykset
  , rajoitteet, jotka liittyvät teknisten eritelmien mukauttamiseen lupamenettelyn aikana, ja luvan myöntävien viranomaisten tai verkonhaltijoiden henkilöstökysymykset. Uusiutuvaa energiaa koskevien hankkeiden käyttöönoton nopeuttamiseksi on tarpeen hyväksyä sääntöjä, joilla yksinkertaistetaan ja lyhennetään lupamenettelyjä,
  ja tässä olisi otettava huomioon uusiutuvan energian käyttöönoton sosiaalinen hyväksyntä
  .

| (5) | Direktiivissä (EU) 2018/2001 virtaviivaistetaan vaatimukset uusiutuvan energian tuotantolaitosten lupamenettelyihin liittyvien hallinnollisten menettelyjen yksinkertaistamiseksi. Siinä otetaan käyttöön sääntöjä, jotka koskevat uusiutuvan energian hankkeiden lupamenettelyn hallinnollisen puolen organisointia ja enimmäiskestoa. Ne kattavat kaikki luvat, joita tarvitaan voimalaitosten rakentamiseen, päivittämiseen ja käyttöön sekä verkkoon liittämiseen. |
| --- | --- |

(5)

Direktiivissä (EU) 2018/2001 virtaviivaistetaan vaatimukset uusiutuvan energian tuotantolaitosten lupamenettelyihin liittyvien hallinnollisten menettelyjen yksinkertaistamiseksi. Siinä otetaan käyttöön sääntöjä, jotka koskevat uusiutuvan energian hankkeiden lupamenettelyn hallinnollisen puolen organisointia ja enimmäiskestoa. Ne kattavat kaikki luvat, joita tarvitaan voimalaitosten rakentamiseen, päivittämiseen ja käyttöön sekä verkkoon liittämiseen.

| (6) | Uusiutuvan energian tuotantolaitosten ja niihin liittyvän infrastruktuurin, verkkoliitännät mukaan luettuina,
  hallinnollisia lupamenettelyjä on tarpeen yksinkertaistaa ja lyhentää entisestään koordinoidulla ja yhdenmukaistetulla tavalla, jotta voidaan varmistaa, että unioni saavuttaa vuodelle 2030 asetetut kunnianhimoiset ilmasto- ja energiatavoitteensa ja ilmastoneutraaliustavoitteensa vuoteen 2050 mennessä, ottaen samalla huomioon Euroopan vihreän kehityksen ohjelman vahingon välttämisen periaate. Lyhyemmät ja selkeästi määritellyt määräajat päätöksille, joita uusiutuvaa energiaa tuottaville laitoksille luvan myöntämisestä vastaavat viranomaiset tekevät täydellisen hakemuksen saatuaan, nopeuttavat uusiutuvan energian hankkeiden käyttöönottoa. On kuitenkin aiheellista erottaa toisistaan hankkeet alueilla, jotka soveltuvat erityisen hyvin uusiutuvan energian hankkeiden käyttöönottoon ja joiden määräaikoja voidaan erityisesti yksinkertaistaa (uusiutuvan energian
  nopean kehittämisen alueet
  ), ja hankkeet, jotka toteutetaan tällaisten alueiden ulkopuolella. |
| --- | --- |

(6)

Uusiutuvan energian tuotantolaitosten ja niihin liittyvän infrastruktuurin, verkkoliitännät mukaan luettuina,
  hallinnollisia lupamenettelyjä on tarpeen yksinkertaistaa ja lyhentää entisestään koordinoidulla ja yhdenmukaistetulla tavalla, jotta voidaan varmistaa, että unioni saavuttaa vuodelle 2030 asetetut kunnianhimoiset ilmasto- ja energiatavoitteensa ja ilmastoneutraaliustavoitteensa vuoteen 2050 mennessä, ottaen samalla huomioon Euroopan vihreän kehityksen ohjelman vahingon välttämisen periaate. Lyhyemmät ja selkeästi määritellyt määräajat päätöksille, joita uusiutuvaa energiaa tuottaville laitoksille luvan myöntämisestä vastaavat viranomaiset tekevät täydellisen hakemuksen saatuaan, nopeuttavat uusiutuvan energian hankkeiden käyttöönottoa. On kuitenkin aiheellista erottaa toisistaan hankkeet alueilla, jotka soveltuvat erityisen hyvin uusiutuvan energian hankkeiden käyttöönottoon ja joiden määräaikoja voidaan erityisesti yksinkertaistaa (uusiutuvan energian
  nopean kehittämisen alueet
  ), ja hankkeet, jotka toteutetaan tällaisten alueiden ulkopuolella.

| (7) | Jotkin uusiutuvan energian hankkeiden kehittäjien yleisimmistä ongelmista liittyvät kansallisella tai alueellisella tasolla laadittuihin
  monimutkaisiin ja pitkäkestoisiin hallinnollisiin, lupa- ja verkkoliitäntämenettelyihin ja siihen, että lupaviranomaisilla ei ole riittävästi henkilöstöä ja teknistä asiantuntemusta
  ehdotettujen hankkeiden ympäristövaikutusten arvioimiseksi. Sen vuoksi on aiheellista virtaviivaistaa tiettyjä ympäristöön liittyviä näkökohtia uusiutuvaa energiaa koskevien hankkeiden lupamenettelyissä ja -prosesseissa.
  Lisäksi on aiheellista varmistaa, että energiaverkonhaltijat tukevat uusiutuvaa energiaa koskevien hankkeiden tehokasta toteuttamista hankkimalla joustopalveluja asetuksen (EU) 2019/943 ja direktiivin (EU) 2019/944 säännösten mukaisesti. [Tark. 5] |
| --- | --- |

(7)

Jotkin uusiutuvan energian hankkeiden kehittäjien yleisimmistä ongelmista liittyvät kansallisella tai alueellisella tasolla laadittuihin
  monimutkaisiin ja pitkäkestoisiin hallinnollisiin, lupa- ja verkkoliitäntämenettelyihin ja siihen, että lupaviranomaisilla ei ole riittävästi henkilöstöä ja teknistä asiantuntemusta
  ehdotettujen hankkeiden ympäristövaikutusten arvioimiseksi. Sen vuoksi on aiheellista virtaviivaistaa tiettyjä ympäristöön liittyviä näkökohtia uusiutuvaa energiaa koskevien hankkeiden lupamenettelyissä ja -prosesseissa.
  Lisäksi on aiheellista varmistaa, että energiaverkonhaltijat tukevat uusiutuvaa energiaa koskevien hankkeiden tehokasta toteuttamista hankkimalla joustopalveluja asetuksen (EU) 2019/943 ja direktiivin (EU) 2019/944 säännösten mukaisesti. [Tark. 5]

| (7 a) | Monimutkaiset, pitkäkestoiset ja epäselvät hallinnolliset menettelyt vaikuttavat suhteettoman paljon kansalaisiin, paikallisviranomaisiin ja pk-yrityksiin, jotka toimivat itse tuotettua uusiutuvaa energiaa käyttävinä kuluttajina joko yksin tai aggregaattoreiden ja uusiutuvan energian yhteisöjen kautta. Tämä johtuu usein erityisesti lupa- ja verkkoliitäntäprosessien läpikäymiseen tarvittavan kokemuksen tai asiantuntemuksen tai taloudellisten ja henkilöresurssien puutteesta. On tarpeen helpottaa muiden kuin ammattimaisten ja kaupallisten markkinatoimijoiden onnistumista asiaankuuluvien hyväksyntöjen saamisessa. Tätä olisi helpotettava tarvittaessa yksinkertaistamisella sekä tätä tarkoitusta varten luoduilla vaihtoehdoilla, kun näillä toimijoilla ei ole samoja valmiuksia kuin muilla ammattimaisilla markkinatoimijoilla, joilla on runsaat resurssit. Uusiutuvan energian yhdennetyssä monitasoisessa suunnittelussa ja kartoituksessa olisi otettava huomioon paikallisella ja alueellisella tasolla toteutettu paikallinen suunnittelu ja kartoitus sekä määritettävä lupaviranomaisten arvioidut henkilöstö-, koulutus-, rahoitus- ja tekniset tarpeet. |
| --- | --- |

(7 a)

Monimutkaiset, pitkäkestoiset ja epäselvät hallinnolliset menettelyt vaikuttavat suhteettoman paljon kansalaisiin, paikallisviranomaisiin ja pk-yrityksiin, jotka toimivat itse tuotettua uusiutuvaa energiaa käyttävinä kuluttajina joko yksin tai aggregaattoreiden ja uusiutuvan energian yhteisöjen kautta. Tämä johtuu usein erityisesti lupa- ja verkkoliitäntäprosessien läpikäymiseen tarvittavan kokemuksen tai asiantuntemuksen tai taloudellisten ja henkilöresurssien puutteesta. On tarpeen helpottaa muiden kuin ammattimaisten ja kaupallisten markkinatoimijoiden onnistumista asiaankuuluvien hyväksyntöjen saamisessa. Tätä olisi helpotettava tarvittaessa yksinkertaistamisella sekä tätä tarkoitusta varten luoduilla vaihtoehdoilla, kun näillä toimijoilla ei ole samoja valmiuksia kuin muilla ammattimaisilla markkinatoimijoilla, joilla on runsaat resurssit. Uusiutuvan energian yhdennetyssä monitasoisessa suunnittelussa ja kartoituksessa olisi otettava huomioon paikallisella ja alueellisella tasolla toteutettu paikallinen suunnittelu ja kartoitus sekä määritettävä lupaviranomaisten arvioidut henkilöstö-, koulutus-, rahoitus- ja tekniset tarpeet.

| (8) | Uusiutuvaa energiaa koskevien hankkeiden nopeampaa käyttöönottoa
  olisi tuettava
  jäsenvaltioiden
  suorittamalla uusiutuvan energian yhdennetyllä monitasoisella
  suunnittelulla
  ja kartoituksella, joita koordinoidaan jäsennellysti paikallis- ja alueviranomaisten kanssa
  . Jäsenvaltioiden olisi määritettävä
  maa-alueet, pinnat, pinnanalaiset alueet
  ja merialueet, jotka ovat tarpeen uusiutuvia energialähteitä käyttävien tuotantolaitosten perustamiselle, jotta ne voivat täyttää kansalliset osuutensa direktiivin (EU) 2018/2001 3 artiklan 1 kohdassa vuoteen 2030 asetetun uusiutuvaa energiaa koskevan tarkistetun tavoitteen saavuttamiseksi
  sekä asetuksen (EU) 2021/1119 15 a artiklassa, 22 a artiklassa, 23 artiklan 1 kohdassa, 24 artiklan 4 kohdassa ja 25 artiklan 1 kohdassa asetetuissa alatavoitteissa ja 2 artiklassa asetetussa ilmastoneutraaliustavoitteessa
  . Tällaisten alueiden olisi vastattava jäsenvaltioiden arvioituja kehityspolkuja ja suunniteltua kokonaiskapasiteettia, ja niiden määrittelyn olisi pohjauduttava uusiutuviin lähteisiin perustuvien energiateknologioiden valikoimaan, joka on vahvistettu jäsenvaltioiden asetuksen (EU) 2018/1999 14 artiklan
  mukaisesti
  päivitetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa. Tarvittavien
  maa-alueiden, pintojen, pinnanalaisten alueiden ja
  merialueiden määrittämisessä olisi otettava huomioon uusiutuvien energialähteiden saatavuus ja eri maa- ja merialueiden tarjoamat mahdollisuudet uusiutuvan energian tuotantoon erilaisilla teknologioilla, ennakoitu energian kysyntä yleisesti ja jäsenvaltion eri alueilla
  ottaen huomioon energia- ja järjestelmätehokkuus
  sekä asiaankuuluvan
  energiaverkon ja
  verkkoinfrastruktuurin,
  energian
  varastoinnin
  , lämmön varastointi mukaan luettuna,
  ja muiden joustovälineiden saatavuus ottaen huomioon lisääntyvään uusiutuvan energian määrään tarvittava kapasiteetti
  ja mahdollisuudet kansalaisten aktiiviselle osallistumiselle energiajärjestelmään, niin että he toimivat itse tuotettua uusiutuvaa energiaa käyttävinä kuluttajina joko yksin tai aggregaattoreiden ja energiayhteisöjen kautta.
  .
  Jäsenvaltioiden olisi lisäksi varmistettava, että 16 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen hallinnollisten lupien, jotka koskevat uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian tuotantoon tarkoitettujen laitosten rakentamista, päivittämistä ja käyttöä, katsotaan olevan lopullisia päätöksiä toimivaltaisen viranomaisen tai toimivaltaisten viranomaisten menettelyn tuloksesta sen alueen maankäytön määrittämiseksi, jolla kyseiset laitokset sijaitsevat. |
| --- | --- |

(8)

Uusiutuvaa energiaa koskevien hankkeiden nopeampaa käyttöönottoa
  olisi tuettava
  jäsenvaltioiden
  suorittamalla uusiutuvan energian yhdennetyllä monitasoisella
  suunnittelulla
  ja kartoituksella, joita koordinoidaan jäsennellysti paikallis- ja alueviranomaisten kanssa
  . Jäsenvaltioiden olisi määritettävä
  maa-alueet, pinnat, pinnanalaiset alueet
  ja merialueet, jotka ovat tarpeen uusiutuvia energialähteitä käyttävien tuotantolaitosten perustamiselle, jotta ne voivat täyttää kansalliset osuutensa direktiivin (EU) 2018/2001 3 artiklan 1 kohdassa vuoteen 2030 asetetun uusiutuvaa energiaa koskevan tarkistetun tavoitteen saavuttamiseksi
  sekä asetuksen (EU) 2021/1119 15 a artiklassa, 22 a artiklassa, 23 artiklan 1 kohdassa, 24 artiklan 4 kohdassa ja 25 artiklan 1 kohdassa asetetuissa alatavoitteissa ja 2 artiklassa asetetussa ilmastoneutraaliustavoitteessa
  . Tällaisten alueiden olisi vastattava jäsenvaltioiden arvioituja kehityspolkuja ja suunniteltua kokonaiskapasiteettia, ja niiden määrittelyn olisi pohjauduttava uusiutuviin lähteisiin perustuvien energiateknologioiden valikoimaan, joka on vahvistettu jäsenvaltioiden asetuksen (EU) 2018/1999 14 artiklan
  mukaisesti
  päivitetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa. Tarvittavien
  maa-alueiden, pintojen, pinnanalaisten alueiden ja
  merialueiden määrittämisessä olisi otettava huomioon uusiutuvien energialähteiden saatavuus ja eri maa- ja merialueiden tarjoamat mahdollisuudet uusiutuvan energian tuotantoon erilaisilla teknologioilla, ennakoitu energian kysyntä yleisesti ja jäsenvaltion eri alueilla
  ottaen huomioon energia- ja järjestelmätehokkuus
  sekä asiaankuuluvan
  energiaverkon ja
  verkkoinfrastruktuurin,
  energian
  varastoinnin
  , lämmön varastointi mukaan luettuna,
  ja muiden joustovälineiden saatavuus ottaen huomioon lisääntyvään uusiutuvan energian määrään tarvittava kapasiteetti
  ja mahdollisuudet kansalaisten aktiiviselle osallistumiselle energiajärjestelmään, niin että he toimivat itse tuotettua uusiutuvaa energiaa käyttävinä kuluttajina joko yksin tai aggregaattoreiden ja energiayhteisöjen kautta.
  .
  Jäsenvaltioiden olisi lisäksi varmistettava, että 16 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen hallinnollisten lupien, jotka koskevat uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian tuotantoon tarkoitettujen laitosten rakentamista, päivittämistä ja käyttöä, katsotaan olevan lopullisia päätöksiä toimivaltaisen viranomaisen tai toimivaltaisten viranomaisten menettelyn tuloksesta sen alueen maankäytön määrittämiseksi, jolla kyseiset laitokset sijaitsevat.

| (9) | Jäsenvaltioiden olisi nimettävä uusiutuvan energian
  nopean kehittämisen alueiksi
  alueet, jotka soveltuvat erityisen hyvin uusiutuvaa energiaa koskevien hankkeiden kehittämiseen eri teknologioiden mukaan jaoteltuna ja joilla kyseeseen tulevan uusiutuvan
  energian
  käyttöönotolla ei odoteta olevan merkittäviä
  vaikutuksia ympäristöön ja elintarviketurvallisuuteen maataloustuotannon ollessa kyseessä
  .
  Uusiutuvan energian nopean kehittämisen alueiden olisi sovelluttava erityisesti uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian tuotantoon tarkoitettujen laitosten perustamiseen. Biomassaa käyttävät polttolaitokset olisi kuitenkin jätettävä uusiutuvan energian nopean kehittämisen alueiden ulkopuolelle, lukuun ottamatta laitoksia, jotka sijaitsevat SEUT-sopimuksen 349 artiklassa tarkoitetuilla syrjäisimmillä alueilla, joissa voitaisiin erityistarpeiden vuoksi ottaa huomioon poikkeuksia.
  Uusiutuvan energian
  nopean kehittämisen alueita
  nimetessään jäsenvaltioiden olisi vältettävä suojelualueita sekä harkittava ennallistamissuunnitelmia.
  Uusiutuvan energian nopean kehittämisen alueita olisi perustettava ainakin tuuliturbiineja ja aurinkovoimaloita varten ja mahdollisesti biometaanin tuotantolaitoksia varten.
  Jäsenvaltiot voivat nimetä uusiutuvan energian
  nopean kehittämisen alueita
  yhden tai useamman tyyppisiä uusiutuvan energian tuotantolaitoksia varten, ja niiden olisi ilmoitettava uusiutuvan energian tyyppi tai tyypit, jotka soveltuvat tuotettavaksi kullakin uusiutuvan energian
  nopean kehittämisen alueella
  . |
| --- | --- |

(9)

Jäsenvaltioiden olisi nimettävä uusiutuvan energian
  nopean kehittämisen alueiksi
  alueet, jotka soveltuvat erityisen hyvin uusiutuvaa energiaa koskevien hankkeiden kehittämiseen eri teknologioiden mukaan jaoteltuna ja joilla kyseeseen tulevan uusiutuvan
  energian
  käyttöönotolla ei odoteta olevan merkittäviä
  vaikutuksia ympäristöön ja elintarviketurvallisuuteen maataloustuotannon ollessa kyseessä
  .
  Uusiutuvan energian nopean kehittämisen alueiden olisi sovelluttava erityisesti uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian tuotantoon tarkoitettujen laitosten perustamiseen. Biomassaa käyttävät polttolaitokset olisi kuitenkin jätettävä uusiutuvan energian nopean kehittämisen alueiden ulkopuolelle, lukuun ottamatta laitoksia, jotka sijaitsevat SEUT-sopimuksen 349 artiklassa tarkoitetuilla syrjäisimmillä alueilla, joissa voitaisiin erityistarpeiden vuoksi ottaa huomioon poikkeuksia.
  Uusiutuvan energian
  nopean kehittämisen alueita
  nimetessään jäsenvaltioiden olisi vältettävä suojelualueita sekä harkittava ennallistamissuunnitelmia.
  Uusiutuvan energian nopean kehittämisen alueita olisi perustettava ainakin tuuliturbiineja ja aurinkovoimaloita varten ja mahdollisesti biometaanin tuotantolaitoksia varten.
  Jäsenvaltiot voivat nimetä uusiutuvan energian
  nopean kehittämisen alueita
  yhden tai useamman tyyppisiä uusiutuvan energian tuotantolaitoksia varten, ja niiden olisi ilmoitettava uusiutuvan energian tyyppi tai tyypit, jotka soveltuvat tuotettavaksi kullakin uusiutuvan energian
  nopean kehittämisen alueella
  .

| (9 a) | Elintarvikkeiden tuotanto on tarpeen asettaa etusijalle energiantuotantoon nähden, eikä energiantuotanto saisi johtaa elintarviketuotannon vähenemiseen tai satojen pienenemiseen, mutta nämä kaksi toimintoa voivat ja niiden täytyy olla olemassa rinnakkain ja niissä olisi hyödynnettävä synergioita. Tätä varten on tarpeen helpottaa uusiutuvan energian tuotantoa sen eri muodoissa, paikoissa, jotka ovat helposti viljelijöiden saavutettavissa, ja tilan tarpeita vastaavasti. Jäsenvaltioiden olisi vältettävä nimeämästä nopean kehittämisen alueiksi tuottoisaa maatalousmaata ja sellaisia viljelyalueita, joilla tuotetaan korkealaatuisia maatalous- ja elintarviketuotteita ja tuotteita, joilla on erityinen yhteys paikalliseen ympäristöön ja kulttuuriin. Uusiutuvien energialähteiden hyödyntämiseen, kuten biometaanin tuotantoon, olisi kannustettava alueilla, jotka sijaitsevat lähellä maatalouden tuotantopaikkoja eli lähellä maatalousmaita ja tiloilla, sekä maatalousmailla sijaitsevilla muussa kuin maatalouskäytössä olevilla alueilla. Uusiutuvan energian nopean kehittämisen alueiden olisi ensisijaisesti sijaittava loppukäyttäjien läheisyydessä tai alueilla, joilla on olemassa olevaa infrastruktuuria, ja paikoissa, joissa jätevirtoja tai maatalousjätettä voidaan käyttää uusiutuvan energian tuotantoon. |
| --- | --- |

(9 a)

Elintarvikkeiden tuotanto on tarpeen asettaa etusijalle energiantuotantoon nähden, eikä energiantuotanto saisi johtaa elintarviketuotannon vähenemiseen tai satojen pienenemiseen, mutta nämä kaksi toimintoa voivat ja niiden täytyy olla olemassa rinnakkain ja niissä olisi hyödynnettävä synergioita. Tätä varten on tarpeen helpottaa uusiutuvan energian tuotantoa sen eri muodoissa, paikoissa, jotka ovat helposti viljelijöiden saavutettavissa, ja tilan tarpeita vastaavasti. Jäsenvaltioiden olisi vältettävä nimeämästä nopean kehittämisen alueiksi tuottoisaa maatalousmaata ja sellaisia viljelyalueita, joilla tuotetaan korkealaatuisia maatalous- ja elintarviketuotteita ja tuotteita, joilla on erityinen yhteys paikalliseen ympäristöön ja kulttuuriin. Uusiutuvien energialähteiden hyödyntämiseen, kuten biometaanin tuotantoon, olisi kannustettava alueilla, jotka sijaitsevat lähellä maatalouden tuotantopaikkoja eli lähellä maatalousmaita ja tiloilla, sekä maatalousmailla sijaitsevilla muussa kuin maatalouskäytössä olevilla alueilla. Uusiutuvan energian nopean kehittämisen alueiden olisi ensisijaisesti sijaittava loppukäyttäjien läheisyydessä tai alueilla, joilla on olemassa olevaa infrastruktuuria, ja paikoissa, joissa jätevirtoja tai maatalousjätettä voidaan käyttää uusiutuvan energian tuotantoon.

| (10) | Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2001/42/EY (7) otetaan käyttöön ympäristövaikutusten arvioinnit, jotka ovat tärkeä väline, jolla ympäristönäkökohdat sisällytetään suunnitelmien ja ohjelmien valmisteluun ja hyväksymiseen. Uusiutuvan energian
  nopean kehittämisen alueiden
  nimeämiseksi jäsenvaltioiden olisi laadittava suunnitelma tai suunnitelmia, johon/joihin sisältyy alueiden yksilöinti sekä ▌ sovellettavat säännöt ja lieventävät toimenpiteet
  tai kullakin uusiutuvan energian nopean kehittämisen alueella toteutettavat hankkeet
  .
  Näiden alueiden koon olisi oltava oikeassa suhteessa direktiivissä (EU) 2018/2001 sekä asetuksen (EU) 2018/1999 14 artiklan mukaisesti päivitetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa asetettujen uusiutuvan energian tavoitteiden ja alatavoitteiden kanssa.
  Jäsenvaltiot voivat laatia yhden suunnitelman, joka kattaa kaikki uusiutuvan energian
  nopean kehittämisen alueet
  ja teknologiat, tai teknologiakohtaisia suunnitelmia, joissa yksilöidään yksi tai useampi uusiutuvan energian
  nopean kehittämisen alue
  . Kustakin suunnitelmasta olisi tehtävä ympäristöarviointi direktiivissä 2001/42/EY säädettyjen edellytysten mukaisesti, jotta voidaan arvioida jokaisen uusiutuvan energian teknologian vaikutukset suunnitelmassa nimetyillä asiaankuuluvilla alueilla. Direktiivin 2001/42/EY mukaisen ympäristöarvioinnin tekeminen tätä tarkoitusta varten antaisi jäsenvaltioille mahdollisuuden omaksua yhdennetympi ja tehokkaampi lähestymistapa suunnitteluun ja ottaa ympäristönäkökohdat huomioon suunnitteluprosessin varhaisessa vaiheessa strategisella tasolla. Tämä edistäisi eri uusiutuvien energialähteiden käyttöönoton nopeuttamista ja sujuvoittamista ja auttaisi minimoimaan tällaisten hankkeiden kielteisiä ympäristövaikutuksia. |
| --- | --- |

(10)

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 2001/42/EY (7) otetaan käyttöön ympäristövaikutusten arvioinnit, jotka ovat tärkeä väline, jolla ympäristönäkökohdat sisällytetään suunnitelmien ja ohjelmien valmisteluun ja hyväksymiseen. Uusiutuvan energian
  nopean kehittämisen alueiden
  nimeämiseksi jäsenvaltioiden olisi laadittava suunnitelma tai suunnitelmia, johon/joihin sisältyy alueiden yksilöinti sekä ▌ sovellettavat säännöt ja lieventävät toimenpiteet
  tai kullakin uusiutuvan energian nopean kehittämisen alueella toteutettavat hankkeet
  .
  Näiden alueiden koon olisi oltava oikeassa suhteessa direktiivissä (EU) 2018/2001 sekä asetuksen (EU) 2018/1999 14 artiklan mukaisesti päivitetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa asetettujen uusiutuvan energian tavoitteiden ja alatavoitteiden kanssa.
  Jäsenvaltiot voivat laatia yhden suunnitelman, joka kattaa kaikki uusiutuvan energian
  nopean kehittämisen alueet
  ja teknologiat, tai teknologiakohtaisia suunnitelmia, joissa yksilöidään yksi tai useampi uusiutuvan energian
  nopean kehittämisen alue
  . Kustakin suunnitelmasta olisi tehtävä ympäristöarviointi direktiivissä 2001/42/EY säädettyjen edellytysten mukaisesti, jotta voidaan arvioida jokaisen uusiutuvan energian teknologian vaikutukset suunnitelmassa nimetyillä asiaankuuluvilla alueilla. Direktiivin 2001/42/EY mukaisen ympäristöarvioinnin tekeminen tätä tarkoitusta varten antaisi jäsenvaltioille mahdollisuuden omaksua yhdennetympi ja tehokkaampi lähestymistapa suunnitteluun ja ottaa ympäristönäkökohdat huomioon suunnitteluprosessin varhaisessa vaiheessa strategisella tasolla. Tämä edistäisi eri uusiutuvien energialähteiden käyttöönoton nopeuttamista ja sujuvoittamista ja auttaisi minimoimaan tällaisten hankkeiden kielteisiä ympäristövaikutuksia.

| (11) | Uusiutuvan energian
  nopean kehittämisen alueiden
  nimeämistä koskevan suunnitelman tai suunnitelmien hyväksymisen jälkeen jäsenvaltioiden olisi seurattava suunnitelmien ja ohjelmien täytäntöönpanon merkittäviä ympäristövaikutuksia, jotta voidaan muun muassa havaita varhaisessa vaiheessa ▌ haittavaikutukset ja toteuttaa asianmukaisia korjaavia toimia direktiivin 2001/42/EY mukaisesti. |
| --- | --- |

(11)

Uusiutuvan energian
  nopean kehittämisen alueiden
  nimeämistä koskevan suunnitelman tai suunnitelmien hyväksymisen jälkeen jäsenvaltioiden olisi seurattava suunnitelmien ja ohjelmien täytäntöönpanon merkittäviä ympäristövaikutuksia, jotta voidaan muun muassa havaita varhaisessa vaiheessa ▌ haittavaikutukset ja toteuttaa asianmukaisia korjaavia toimia direktiivin 2001/42/EY mukaisesti.

| (12) | Tiedon saannista, yleisön osallistumisoikeudesta päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta ympäristöasioissa tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) yleissopimuksen (8) (Århusin yleissopimus), määräyksiä, jotka koskevat tiedon saantia, yleisön osallistumista päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeutta ympäristöasioissa, erityisesti yleisön osallistumista sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeutta koskevia määräyksiä sovelletaan edelleen ▌. |
| --- | --- |

(12)

Tiedon saannista, yleisön osallistumisoikeudesta päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta ympäristöasioissa tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien Euroopan talouskomission (UNECE) yleissopimuksen (8) (Århusin yleissopimus), määräyksiä, jotka koskevat tiedon saantia, yleisön osallistumista päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeutta ympäristöasioissa, erityisesti yleisön osallistumista sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeutta koskevia määräyksiä sovelletaan edelleen ▌.

| (12 a) | Jotta voidaan lisätä uusiutuvaa energiaa koskevien hankkeiden yleistä hyväksyntää ja lisätä kansalaisten ja paikallisyhteisöjen mahdollisuuksia tuottaa energiaa itse ja kuluttaa tuottamaansa energiaa, jäsenvaltioiden olisi toteutettava aiheellisia toimenpiteitä, joilla tiedotetaan kansalaisille asianmukaisesti uusista hankkeista ja edistetään ja helpotetaan heidän osallistumistaan näihin hankkeisiin muun muassa uusiutuvan energian yhteisöjen kautta. |
| --- | --- |

(12 a)

Jotta voidaan lisätä uusiutuvaa energiaa koskevien hankkeiden yleistä hyväksyntää ja lisätä kansalaisten ja paikallisyhteisöjen mahdollisuuksia tuottaa energiaa itse ja kuluttaa tuottamaansa energiaa, jäsenvaltioiden olisi toteutettava aiheellisia toimenpiteitä, joilla tiedotetaan kansalaisille asianmukaisesti uusista hankkeista ja edistetään ja helpotetaan heidän osallistumistaan näihin hankkeisiin muun muassa uusiutuvan energian yhteisöjen kautta.

| (13) | Uusiutuvan energian
  nopean kehittämisen alueiden
  nimeämisellä olisi pyrittävä varmistamaan, että uusiutuvan energian tuotanto näiltä alueilta yhdessä olemassa olevien uusiutuvan energian tuotantolaitosten, näiden alueiden ulkopuolella sijaitsevien tulevien uusiutuvan energian tuotantolaitosten ja yhteistyömekanismien kanssa riittää siihen, että jäsenvaltiot suoriutuvat omasta osuudestaan direktiivin (EU) 2018/2001 3 artiklan 1 kohdassa asetetun uusiutuvaa energiaa koskevan unionin tavoitteen saavuttamiseen. |
| --- | --- |

(13)

Uusiutuvan energian
  nopean kehittämisen alueiden
  nimeämisellä olisi pyrittävä varmistamaan, että uusiutuvan energian tuotanto näiltä alueilta yhdessä olemassa olevien uusiutuvan energian tuotantolaitosten, näiden alueiden ulkopuolella sijaitsevien tulevien uusiutuvan energian tuotantolaitosten ja yhteistyömekanismien kanssa riittää siihen, että jäsenvaltiot suoriutuvat omasta osuudestaan direktiivin (EU) 2018/2001 3 artiklan 1 kohdassa asetetun uusiutuvaa energiaa koskevan unionin tavoitteen saavuttamiseen.

| (14) | Kun nimetyillä uusiutuvan energian
  nopean kehittämisen alueilla
  toteutetaan uusiutuvan energian hankkeita, jotka ovat jäsenvaltioiden laatimassa suunnitelmassa tai laatimissa suunnitelmissa yksilöityjen sääntöjen ja toimenpiteiden mukaisia, olisi oletettava, että niillä ei ole merkittäviä ympäristövaikutuksia. Sen vuoksi olisi myönnettävä poikkeus tarpeesta suorittaa erityinen ympäristövaikutusten arviointi hanketasolla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2011/92/EU (9) tarkoitetusti, lukuun ottamatta hankkeita, joilla todennäköisesti on merkittäviä ympäristövaikutuksia toisessa jäsenvaltiossa, tai jos jäsenvaltio, johon todennäköisesti kohdistuu merkittäviä vaikutuksia, sitä pyytää. Valtioiden rajat ylittävien ympäristövaikutusten arvioinnista 25 päivänä helmikuuta 1991 tehdyn UNECEn Espoon yleissopimuksen mukaisia velvoitteita olisi edelleen sovellettava jäsenvaltioihin, joissa hankkeesta aiheutuu todennäköisesti merkittäviä rajat ylittäviä vaikutuksia kolmannessa maassa. |
| --- | --- |

(14)

Kun nimetyillä uusiutuvan energian
  nopean kehittämisen alueilla
  toteutetaan uusiutuvan energian hankkeita, jotka ovat jäsenvaltioiden laatimassa suunnitelmassa tai laatimissa suunnitelmissa yksilöityjen sääntöjen ja toimenpiteiden mukaisia, olisi oletettava, että niillä ei ole merkittäviä ympäristövaikutuksia. Sen vuoksi olisi myönnettävä poikkeus tarpeesta suorittaa erityinen ympäristövaikutusten arviointi hanketasolla Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 2011/92/EU (9) tarkoitetusti, lukuun ottamatta hankkeita, joilla todennäköisesti on merkittäviä ympäristövaikutuksia toisessa jäsenvaltiossa, tai jos jäsenvaltio, johon todennäköisesti kohdistuu merkittäviä vaikutuksia, sitä pyytää. Valtioiden rajat ylittävien ympäristövaikutusten arvioinnista 25 päivänä helmikuuta 1991 tehdyn UNECEn Espoon yleissopimuksen mukaisia velvoitteita olisi edelleen sovellettava jäsenvaltioihin, joissa hankkeesta aiheutuu todennäköisesti merkittäviä rajat ylittäviä vaikutuksia kolmannessa maassa.

| (15) | Uusiutuvan energian
  nopean kehittämisen alueiden
  nimeämisen pitäisi mahdollistaa se, että uusiutuvan energian tuotantolaitokset, niiden verkkoon liittäminen sekä samoilla paikoilla sijaitsevat energiavarastot tällaisilla alueilla voivat hyötyä ennakoitavuudesta ja sujuvoitetuista hallinnollisista menettelyistä. Erityisesti uusiutuvan energian
  nopean kehittämisen alueilla
  toteutettaviin hankkeisiin olisi sovellettava nopeutettuja hallinnollisia menettelyjä, mukaan lukien hiljainen hyväksyntä, jos toimivaltainen viranomainen ei ole hallinnollisen käsittelyvaiheen aikana reagoinut asetettuun määräaikaan mennessä, paitsi jos kyseessä olevasta hankkeesta on tehtävä ympäristövaikutusten arviointi. Näiden hankkeiden olisi myös voitava hyötyä selkeästi rajatuista määräajoista ja menettelyn odotettuihin tuloksiin liittyvästä oikeusvarmuudesta. Jäsenvaltioiden olisi seulottava uusiutuvan energian ydinkehittämisalueilla toteutettavia hankkeita koskevat hakemukset nopeasti määrittääkseen, aiheuttaako jokin tällaisista hankkeista hyvin todennäköisesti merkittäviä odottamattomia haittavaikutuksia ottaen huomioon sen maantieteellisen alueen ympäristöherkkyys, jolla hanke sijaitsee, jos tällaisia vaikutuksia ei ollut havaittu direktiivin 2001/42/EY mukaisesti tehdyssä uusiutuvan energian ydinkehittämisalueiden nimeämistä koskevan suunnitelman tai koskevien suunnitelmien ympäristövaikutusten arvioinnissa. Kaikki uusiutuvan energian
  nopean kehittämisen alueilla
  toteutettavat hankkeet olisi katsottava hyväksytyiksi tällaisen seulontaprosessin päätteeksi. Vain jos jäsenvaltioilla on selkeää näyttöä siitä, että tietty hanke hyvin todennäköisesti aiheuttaa merkittäviä odottamattomia haittavaikutuksia, jäsenvaltioiden olisi asiaa koskevan päätöksen perusteltuaan vaadittava, että kyseisestä hankkeesta tehdään ympäristövaikutusten arviointi direktiivin 2011/92/EU ja tarvittaessa direktiivin 92/43/ETY (10) mukaisesti. Koska uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa on tarpeen nopeuttaa, arviointi olisi tehtävä kuuden kuukauden kuluessa. |
| --- | --- |

(15)

Uusiutuvan energian
  nopean kehittämisen alueiden
  nimeämisen pitäisi mahdollistaa se, että uusiutuvan energian tuotantolaitokset, niiden verkkoon liittäminen sekä samoilla paikoilla sijaitsevat energiavarastot tällaisilla alueilla voivat hyötyä ennakoitavuudesta ja sujuvoitetuista hallinnollisista menettelyistä. Erityisesti uusiutuvan energian
  nopean kehittämisen alueilla
  toteutettaviin hankkeisiin olisi sovellettava nopeutettuja hallinnollisia menettelyjä, mukaan lukien hiljainen hyväksyntä, jos toimivaltainen viranomainen ei ole hallinnollisen käsittelyvaiheen aikana reagoinut asetettuun määräaikaan mennessä, paitsi jos kyseessä olevasta hankkeesta on tehtävä ympäristövaikutusten arviointi. Näiden hankkeiden olisi myös voitava hyötyä selkeästi rajatuista määräajoista ja menettelyn odotettuihin tuloksiin liittyvästä oikeusvarmuudesta. Jäsenvaltioiden olisi seulottava uusiutuvan energian ydinkehittämisalueilla toteutettavia hankkeita koskevat hakemukset nopeasti määrittääkseen, aiheuttaako jokin tällaisista hankkeista hyvin todennäköisesti merkittäviä odottamattomia haittavaikutuksia ottaen huomioon sen maantieteellisen alueen ympäristöherkkyys, jolla hanke sijaitsee, jos tällaisia vaikutuksia ei ollut havaittu direktiivin 2001/42/EY mukaisesti tehdyssä uusiutuvan energian ydinkehittämisalueiden nimeämistä koskevan suunnitelman tai koskevien suunnitelmien ympäristövaikutusten arvioinnissa. Kaikki uusiutuvan energian
  nopean kehittämisen alueilla
  toteutettavat hankkeet olisi katsottava hyväksytyiksi tällaisen seulontaprosessin päätteeksi. Vain jos jäsenvaltioilla on selkeää näyttöä siitä, että tietty hanke hyvin todennäköisesti aiheuttaa merkittäviä odottamattomia haittavaikutuksia, jäsenvaltioiden olisi asiaa koskevan päätöksen perusteltuaan vaadittava, että kyseisestä hankkeesta tehdään ympäristövaikutusten arviointi direktiivin 2011/92/EU ja tarvittaessa direktiivin 92/43/ETY (10) mukaisesti. Koska uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa on tarpeen nopeuttaa, arviointi olisi tehtävä kuuden kuukauden kuluessa.

| (15 a) | Jäsenvaltiot ovat sopineet yhtenäisen eurooppalaisen Natura 2000 -verkoston kehittämisestä ehdottamalla komissiolle direktiivin 92/43/ETY 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti asianmukaisia yhteisön tärkeinä pitämiä alueita ja direktiivin 2009/147/EY mukaisesti nimettyjä erityisiä suojelualueita
   (11)

  . Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että alueita, jotka ovat niiden kansallisessa luettelossa direktiivissä 2009/147/EY ja direktiivissä 92/43/ETY säädettyjen tieteellisten kriteerien perusteella, ei nimetä nopean kehittämisen alueiksi, lukuun ottamatta kyseisissä paikoissa sijaitsevia keinotekoisia ja rakennettuja pintoja, kuten kattoja, pysäköintialueita tai liikenneinfrastruktuuria. |
| --- | --- |

(15 a)

Jäsenvaltiot ovat sopineet yhtenäisen eurooppalaisen Natura 2000 -verkoston kehittämisestä ehdottamalla komissiolle direktiivin 92/43/ETY 4 artiklan 2 kohdan mukaisesti asianmukaisia yhteisön tärkeinä pitämiä alueita ja direktiivin 2009/147/EY mukaisesti nimettyjä erityisiä suojelualueita
   (11)

  . Jäsenvaltioiden olisi varmistettava, että alueita, jotka ovat niiden kansallisessa luettelossa direktiivissä 2009/147/EY ja direktiivissä 92/43/ETY säädettyjen tieteellisten kriteerien perusteella, ei nimetä nopean kehittämisen alueiksi, lukuun ottamatta kyseisissä paikoissa sijaitsevia keinotekoisia ja rakennettuja pintoja, kuten kattoja, pysäköintialueita tai liikenneinfrastruktuuria.

| (16) | Koska uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa on tarpeen nopeuttaa, uusiutuvien energialähteiden
  nopean kehittämisen alueiden
  määrittäminen ei saisi estää uusiutuvan energian hankkeiden käynnissä olevaa ja tulevaa perustamista kaikille uusiutuvan energian käyttöönottoa varten saatavilla oleville alueille. Tällaisiin hankkeisiin olisi edelleen sovellettava velvollisuutta tehdä erityinen ympäristövaikutusten arviointi direktiivin 2011/92/EU mukaisesti, ja niihin olisi sovellettava menettelyjä, jotka on tarkoitettu uusiutuvan energian hankkeille
  nopean kehittämisen alueiden
  ulkopuolella. Jotta voidaan nopeuttaa lupien myöntämistä siinä laajuudessa kuin on tarpeen direktiivissä (EU) 2018/2001 asetetun uusiutuvan energian tavoitteen saavuttamiseksi, myös
  nopean kehittämisen alueiden
  ulkopuolella toteutettaviin hankkeisiin sovellettavia menettelyjä olisi yksinkertaistettava ja sujuvoitettava ottamalla käyttöön selkeät enimmäismääräajat menettelyn kaikille vaiheille, mukaan lukien hankekohtaiset ympäristövaikutusten arvioinnit. |
| --- | --- |

(16)

Koska uusiutuvien energialähteiden käyttöönottoa on tarpeen nopeuttaa, uusiutuvien energialähteiden
  nopean kehittämisen alueiden
  määrittäminen ei saisi estää uusiutuvan energian hankkeiden käynnissä olevaa ja tulevaa perustamista kaikille uusiutuvan energian käyttöönottoa varten saatavilla oleville alueille. Tällaisiin hankkeisiin olisi edelleen sovellettava velvollisuutta tehdä erityinen ympäristövaikutusten arviointi direktiivin 2011/92/EU mukaisesti, ja niihin olisi sovellettava menettelyjä, jotka on tarkoitettu uusiutuvan energian hankkeille
  nopean kehittämisen alueiden
  ulkopuolella. Jotta voidaan nopeuttaa lupien myöntämistä siinä laajuudessa kuin on tarpeen direktiivissä (EU) 2018/2001 asetetun uusiutuvan energian tavoitteen saavuttamiseksi, myös
  nopean kehittämisen alueiden
  ulkopuolella toteutettaviin hankkeisiin sovellettavia menettelyjä olisi yksinkertaistettava ja sujuvoitettava ottamalla käyttöön selkeät enimmäismääräajat menettelyn kaikille vaiheille, mukaan lukien hankekohtaiset ympäristövaikutusten arvioinnit.

| (17) | Alueiden moninaiskäyttö uusiutuvan energian tuotantoon ja muihin maa- ja merialueiden käyttötarkoituksiin (kuten elintarviketuotantoon, luonnonsuojeluun tai ennallistamiseen) lieventää maa- ja merialueiden käytön rajoitteita. Tässä yhteydessä alueidenkäytön suunnittelu on
  olennaisen
  tärkeä väline, jonka avulla voidaan löytää ja ohjata maa- ja merialueiden käytön synergioita varhaisessa vaiheessa. Jäsenvaltioiden olisi tutkittava, mahdollistettava ja suosittava alueiden moninaiskäyttömahdollisuuksia, joita on määritetty alueidenkäytön suunnittelua koskevien toimenpiteiden tuloksena. |
| --- | --- |

(17)

Alueiden moninaiskäyttö uusiutuvan energian tuotantoon ja muihin maa- ja merialueiden käyttötarkoituksiin (kuten elintarviketuotantoon, luonnonsuojeluun tai ennallistamiseen) lieventää maa- ja merialueiden käytön rajoitteita. Tässä yhteydessä alueidenkäytön suunnittelu on
  olennaisen
  tärkeä väline, jonka avulla voidaan löytää ja ohjata maa- ja merialueiden käytön synergioita varhaisessa vaiheessa. Jäsenvaltioiden olisi tutkittava, mahdollistettava ja suosittava alueiden moninaiskäyttömahdollisuuksia, joita on määritetty alueidenkäytön suunnittelua koskevien toimenpiteiden tuloksena.

| (18) | Esimerkiksi uusiutuvan energian tuotantolaitosten toiminta voi tilapäisesti johtaa lintujen ja muiden direktiivin 92/43/ETY tai direktiivin
  2009/147/EY
  nojalla suojeltujen lajien tappamiseen tai niiden häiritsemiseen. Tällaista tappamista tai häirintää ei kuitenkaan pidettäisi mainituissa direktiiveissä tarkoitetusti tahallisena, jos hankkeen rakentamisen ja toiminnan aikana on toteutettu
  kaikki tarvittavat toimenpiteet
  törmäysten välttämiseksi tai häiriöiden estämiseksi ja jos hankkeessa toteutetaan asianmukaista seurantaa tällaisten toimenpiteiden tehokkuuden arvioimiseksi sekä kerättyjen tietojen perusteella tarvittavia lisätoimenpiteitä sen varmistamiseksi, ettei aiheuteta merkittävää kielteistä vaikutusta kyseessä olevan lajin kantaan. |
| --- | --- |

(18)

Esimerkiksi uusiutuvan energian tuotantolaitosten toiminta voi tilapäisesti johtaa lintujen ja muiden direktiivin 92/43/ETY tai direktiivin
  2009/147/EY
  nojalla suojeltujen lajien tappamiseen tai niiden häiritsemiseen. Tällaista tappamista tai häirintää ei kuitenkaan pidettäisi mainituissa direktiiveissä tarkoitetusti tahallisena, jos hankkeen rakentamisen ja toiminnan aikana on toteutettu
  kaikki tarvittavat toimenpiteet
  törmäysten välttämiseksi tai häiriöiden estämiseksi ja jos hankkeessa toteutetaan asianmukaista seurantaa tällaisten toimenpiteiden tehokkuuden arvioimiseksi sekä kerättyjen tietojen perusteella tarvittavia lisätoimenpiteitä sen varmistamiseksi, ettei aiheuteta merkittävää kielteistä vaikutusta kyseessä olevan lajin kantaan.

| (19) | Uusien
  ja innovatiivisten
  uusiutuvan energian tuotantolaitosten perustamisen lisäksi jo olemassa olevien uusiutuvan energian laitosten päivittäminen voi edistää merkittävästi uusiutuvan energian tavoitteiden saavuttamista. Koska olemassa olevat uusiutuvan energian tuotantolaitokset on yleensä perustettu paikkoihin, joissa on merkittävää uusiutuviin energialähteisiin liittyvää potentiaalia, päivittämisellä voidaan turvata tällaisten paikkojen jatkuva käyttö ja samalla vähentää tarvetta nimetä uusia paikkoja uusiutuvan energian hankkeita varten. Päivittämiseen liittyy myös muita hyötyjä, kuten olemassa oleva verkkoliitäntä, todennäköisesti parempi yleinen hyväksyntä ja ympäristövaikutusten tuntemus. Uusiutuvan energian hankkeiden päivittäminen edellyttää muutoksia olemassa oleviin hankkeisiin tai niiden laajentamista eriasteisesti. Uusiutuvan energian hankkeiden päivittämiseen liittyvä lupamenettely, mukaan lukien ympäristövaikutusten arvioinnit ja seulonnat, olisi rajoitettava koskemaan muutoksen tai laajentamisen mahdollisia vaikutuksia alkuperäiseen hankkeeseen verrattuna. |
| --- | --- |

(19)

Uusien
  ja innovatiivisten
  uusiutuvan energian tuotantolaitosten perustamisen lisäksi jo olemassa olevien uusiutuvan energian laitosten päivittäminen voi edistää merkittävästi uusiutuvan energian tavoitteiden saavuttamista. Koska olemassa olevat uusiutuvan energian tuotantolaitokset on yleensä perustettu paikkoihin, joissa on merkittävää uusiutuviin energialähteisiin liittyvää potentiaalia, päivittämisellä voidaan turvata tällaisten paikkojen jatkuva käyttö ja samalla vähentää tarvetta nimetä uusia paikkoja uusiutuvan energian hankkeita varten. Päivittämiseen liittyy myös muita hyötyjä, kuten olemassa oleva verkkoliitäntä, todennäköisesti parempi yleinen hyväksyntä ja ympäristövaikutusten tuntemus. Uusiutuvan energian hankkeiden päivittäminen edellyttää muutoksia olemassa oleviin hankkeisiin tai niiden laajentamista eriasteisesti. Uusiutuvan energian hankkeiden päivittämiseen liittyvä lupamenettely, mukaan lukien ympäristövaikutusten arvioinnit ja seulonnat, olisi rajoitettava koskemaan muutoksen tai laajentamisen mahdollisia vaikutuksia alkuperäiseen hankkeeseen verrattuna.

| (20) | Direktiivissä (EU) 2018/2001 otetaan käyttöön sujuvoitettuja lupamenettelyjä voimalaitosten päivittämiselle. Jotta voidaan vastata olemassa olevien uusiutuvan energian tuotantolaitosten kasvavaan päivittämistarpeeseen ja hyödyntää päivittämisen tarjoamat edut kaikilta osin, on aiheellista ottaa käyttöön vieläkin lyhyempi menettely uusiutuvan energian tuotantolaitosten päivittämiseksi
  nopean kehittämisen alueilla
  , lyhennetty seulontamenettely mukaan lukien. Jäsenvaltioiden olisi
  nopean kehittämisen alueiden
  ulkopuolella sijaitsevien olemassa olevien uusiutuvan energian tuotantolaitosten päivittämiseksi varmistettava yksinkertaistettu ja nopea lupamenettely, jonka kesto ei saisi ylittää yhtä vuotta. Samalla olisi otettava huomioon Euroopan vihreän kehityksen ohjelman vahingon välttämisen periaate. |
| --- | --- |

(20)

Direktiivissä (EU) 2018/2001 otetaan käyttöön sujuvoitettuja lupamenettelyjä voimalaitosten päivittämiselle. Jotta voidaan vastata olemassa olevien uusiutuvan energian tuotantolaitosten kasvavaan päivittämistarpeeseen ja hyödyntää päivittämisen tarjoamat edut kaikilta osin, on aiheellista ottaa käyttöön vieläkin lyhyempi menettely uusiutuvan energian tuotantolaitosten päivittämiseksi
  nopean kehittämisen alueilla
  , lyhennetty seulontamenettely mukaan lukien. Jäsenvaltioiden olisi
  nopean kehittämisen alueiden
  ulkopuolella sijaitsevien olemassa olevien uusiutuvan energian tuotantolaitosten päivittämiseksi varmistettava yksinkertaistettu ja nopea lupamenettely, jonka kesto ei saisi ylittää yhtä vuotta. Samalla olisi otettava huomioon Euroopan vihreän kehityksen ohjelman vahingon välttämisen periaate.

| (20 a) | Jotta voidaan edistää ja nopeuttaa nykyisten uusiutuvan energian tuotantolaitosten päivittämistä, olisi välittömästi otettava käyttöön yksinkertaistettu menettely verkkoliitäntöjä varten, jos päivittäminen johtaa kokonaiskapasiteetin vähäiseen kasvuun alkuperäiseen hankkeeseen verrattuna. [Tark. 20] |
| --- | --- |

(20 a)

Jotta voidaan edistää ja nopeuttaa nykyisten uusiutuvan energian tuotantolaitosten päivittämistä, olisi välittömästi otettava käyttöön yksinkertaistettu menettely verkkoliitäntöjä varten, jos päivittäminen johtaa kokonaiskapasiteetin vähäiseen kasvuun alkuperäiseen hankkeeseen verrattuna. [Tark. 20]

| (20 b) | Kun aurinkoenergialaitteita päivitetään, tehokkuutta ja kapasiteettia voidaan lisätä kasvattamatta käytettyä tilaa. Päivitetyllä laitteistolla on näin ollen samanlainen vaikutus ympäristöön kuin alkuperäisellä laitteistolla, edellyttäen, että käytettyä tilaa ei kasvateta prosessissa ja alun perin vaadittuja ympäristöhaittoja lieventäviä toimenpiteitä noudatetaan edelleen. [Tark. 21] |
| --- | --- |

(20 b)

Kun aurinkoenergialaitteita päivitetään, tehokkuutta ja kapasiteettia voidaan lisätä kasvattamatta käytettyä tilaa. Päivitetyllä laitteistolla on näin ollen samanlainen vaikutus ympäristöön kuin alkuperäisellä laitteistolla, edellyttäen, että käytettyä tilaa ei kasvateta prosessissa ja alun perin vaadittuja ympäristöhaittoja lieventäviä toimenpiteitä noudatetaan edelleen. [Tark. 21]

| (21) | Aurinkoenergialaitteistojen asentaminen, yhdessä
  niihin liittyvien
  varastojen
  , samalla paikalla sijaitsevat lämpö- ja sähköenergiavarastot mukaan luettuina,
  ja verkkoliitäntöjen kanssa, olemassa oleviin tai tuleviin rakenteisiin, jotka on rakennettu muihin tarkoituksiin kuin aurinkoenergian tuottamiseen – lukuun ottamatta keinotekoisia vesipintoja – eli esimerkiksi katoille, pysäköintialueille, teille ja rautateille, ei yleensä johda huolenaiheisiin kilpailevasta tilankäytöstä tai ympäristövaikutuksista. Tällaisten laitteistojen asentamiseen voitaisiin siksi soveltaa lyhyempiä lupamenettelyjä.
  Sen vuoksi tässä direktiivissä otetaan käyttöön nopeutettu lupamenettely, joka koskee aurinkoenergialaitteiden ja niihin liittyvien samalla paikalla sijaitsevien varastointilaitosten ja verkkoliitäntöjen asentamista sellaisiin olemassa oleviin tai tuleviin keinotekoisiin rakenteisiin, jotka on rakennettu muihin tarkoituksiin kuin aurinkoenergian tuottamiseen. Siinä otetaan myös käyttöön näitä laitteistoja koskeva erityinen poikkeus direktiivin 2011/92/EU mukaisten ympäristöarviointien tekemisestä, koska ne eivät todennäköisesti aiheuta kilpailevaan tilankäyttöön tai ympäristövaikutuksiin liittyviä ongelmia. Pieniin hajautettuihin aurinkoenergiajärjestelmiin investoiminen, jotta kuluttaja voi ryhtyä tuottamaan itse käyttämäänsä uusiutuvaa energiaa, on yksi tehokkaimmista keinoista, joilla energiankuluttajat voivat pienentää energialaskujaan ja vähentää altistumistaan hintojen vaihtelulle. Hajautettujen järjestelmien, kuten yksittäisten ja kollektiivisten itse tuotettua uusiutuvaa energiaa käyttävien kuluttajien järjestelmät tai järjestelmät paikallisten uusiutuvan energian yhteisöjen yhteydessä, avulla vähennetään myös maakaasun kokonaiskysyntää ja parannetaan järjestelmän häiriönsietokykyä ja uusiutuvaa energiaa koskevien unionin tavoitteiden saavuttamista. Sähköntuotantokapasiteetiltaan enintään 50 kW:n laitteistot eivät luultavasti aiheuta merkittäviä haitallisia vaikutuksia ympäristöön tai verkkoon eivätkä aiheuta turvallisuusongelmia. Lisäksi itse tuotettua uusiutuvaa energiaa käyttävien kuluttajien pienet laitokset eivät yleensä edellytä kapasiteetin lisäämistä verkkoliitäntäpisteessä. Kun otetaan huomioon tämäntyyppisten laitosten välittömät myönteiset vaikutukset kuluttajiin ja niistä mahdollisesti aiheutuvat vähäiset ympäristövaikutukset, on aiheellista virtaviivaistaa edelleen niihin sovellettavaa lupamenettelyä ottamalla asiaankuuluvissa lupamenettelyissä käyttöön hallintoviranomaisen hiljaisen hyväksynnän käsite, jotta voidaan edistää ja nopeuttaa näiden laitosten käyttöönottoa ja saada niistä hyötyä lyhyellä aikavälillä. [Tark. 22] |
| --- | --- |

(21)

Aurinkoenergialaitteistojen asentaminen, yhdessä
  niihin liittyvien
  varastojen
  , samalla paikalla sijaitsevat lämpö- ja sähköenergiavarastot mukaan luettuina,
  ja verkkoliitäntöjen kanssa, olemassa oleviin tai tuleviin rakenteisiin, jotka on rakennettu muihin tarkoituksiin kuin aurinkoenergian tuottamiseen – lukuun ottamatta keinotekoisia vesipintoja – eli esimerkiksi katoille, pysäköintialueille, teille ja rautateille, ei yleensä johda huolenaiheisiin kilpailevasta tilankäytöstä tai ympäristövaikutuksista. Tällaisten laitteistojen asentamiseen voitaisiin siksi soveltaa lyhyempiä lupamenettelyjä.
  Sen vuoksi tässä direktiivissä otetaan käyttöön nopeutettu lupamenettely, joka koskee aurinkoenergialaitteiden ja niihin liittyvien samalla paikalla sijaitsevien varastointilaitosten ja verkkoliitäntöjen asentamista sellaisiin olemassa oleviin tai tuleviin keinotekoisiin rakenteisiin, jotka on rakennettu muihin tarkoituksiin kuin aurinkoenergian tuottamiseen. Siinä otetaan myös käyttöön näitä laitteistoja koskeva erityinen poikkeus direktiivin 2011/92/EU mukaisten ympäristöarviointien tekemisestä, koska ne eivät todennäköisesti aiheuta kilpailevaan tilankäyttöön tai ympäristövaikutuksiin liittyviä ongelmia. Pieniin hajautettuihin aurinkoenergiajärjestelmiin investoiminen, jotta kuluttaja voi ryhtyä tuottamaan itse käyttämäänsä uusiutuvaa energiaa, on yksi tehokkaimmista keinoista, joilla energiankuluttajat voivat pienentää energialaskujaan ja vähentää altistumistaan hintojen vaihtelulle. Hajautettujen järjestelmien, kuten yksittäisten ja kollektiivisten itse tuotettua uusiutuvaa energiaa käyttävien kuluttajien järjestelmät tai järjestelmät paikallisten uusiutuvan energian yhteisöjen yhteydessä, avulla vähennetään myös maakaasun kokonaiskysyntää ja parannetaan järjestelmän häiriönsietokykyä ja uusiutuvaa energiaa koskevien unionin tavoitteiden saavuttamista. Sähköntuotantokapasiteetiltaan enintään 50 kW:n laitteistot eivät luultavasti aiheuta merkittäviä haitallisia vaikutuksia ympäristöön tai verkkoon eivätkä aiheuta turvallisuusongelmia. Lisäksi itse tuotettua uusiutuvaa energiaa käyttävien kuluttajien pienet laitokset eivät yleensä edellytä kapasiteetin lisäämistä verkkoliitäntäpisteessä. Kun otetaan huomioon tämäntyyppisten laitosten välittömät myönteiset vaikutukset kuluttajiin ja niistä mahdollisesti aiheutuvat vähäiset ympäristövaikutukset, on aiheellista virtaviivaistaa edelleen niihin sovellettavaa lupamenettelyä ottamalla asiaankuuluvissa lupamenettelyissä käyttöön hallintoviranomaisen hiljaisen hyväksynnän käsite, jotta voidaan edistää ja nopeuttaa näiden laitosten käyttöönottoa ja saada niistä hyötyä lyhyellä aikavälillä. [Tark. 22]

| (21 a) | Lämpöpumput ovat keskeinen teknologia, jolla tuotetaan lämmitystä ja jäähdytystä uusiutuvasta ympäristön energiasta, myös jätevedenpuhdistamoista, ja geotermisestä energiasta. Ne mahdollistavat myös hukkalämmön ja -kylmän käytön lämmitykseen ja jäähdytykseen. Lämpöpumppujen nopea käyttöönotto, jossa hyödynnetään alikäytettyjä uusiutuvia energialähteitä, kuten ympäristön energiaa, geotermistä energiaa ja teollisuus- ja palvelualojen itse tuottamaa ja hukkalämpöä, datakeskukset mukaan luettuina, mahdollistaa maakaasua ja muita fossiilisia polttoaineita käyttävien kattiloiden korvaamisen uusiutuviin energialähteisiin perustuvalla lämmitysratkaisulla samalla kun lisätään energiatehokkuutta. Tämä nopeuttaa maakaasun käytön vähentämistä lämmitykseen sekä rakennuksissa että teollisuudessa. Lämpöpumppujen asentamisen ja käytön nopeuttamiseksi on aiheellista ottaa käyttöön kohdennettuja lyhyempiä lupamenettelyjä tällaisia laitteistoja varten, mukaan lukien yksinkertaistettu menettely pienempien lämpöpumppujen verkkoon liittämistä varten, ellei tällaista menettelyä edellytetä kansallisessa lainsäädännössä. Lämpöpumppujen nopeampi ja helpompi asentaminen ja uusiutuvien energialähteiden käytön lisääntyminen lämmitysalalla, jonka osuus unionin energiankulutuksesta on lähes puolet, edistää toimitusvarmuutta ja auttaa torjumaan vaikeampaa markkinatilannetta. [Tark. 23] |
| --- | --- |

(21 a)

Lämpöpumput ovat keskeinen teknologia, jolla tuotetaan lämmitystä ja jäähdytystä uusiutuvasta ympäristön energiasta, myös jätevedenpuhdistamoista, ja geotermisestä energiasta. Ne mahdollistavat myös hukkalämmön ja -kylmän käytön lämmitykseen ja jäähdytykseen. Lämpöpumppujen nopea käyttöönotto, jossa hyödynnetään alikäytettyjä uusiutuvia energialähteitä, kuten ympäristön energiaa, geotermistä energiaa ja teollisuus- ja palvelualojen itse tuottamaa ja hukkalämpöä, datakeskukset mukaan luettuina, mahdollistaa maakaasua ja muita fossiilisia polttoaineita käyttävien kattiloiden korvaamisen uusiutuviin energialähteisiin perustuvalla lämmitysratkaisulla samalla kun lisätään energiatehokkuutta. Tämä nopeuttaa maakaasun käytön vähentämistä lämmitykseen sekä rakennuksissa että teollisuudessa. Lämpöpumppujen asentamisen ja käytön nopeuttamiseksi on aiheellista ottaa käyttöön kohdennettuja lyhyempiä lupamenettelyjä tällaisia laitteistoja varten, mukaan lukien yksinkertaistettu menettely pienempien lämpöpumppujen verkkoon liittämistä varten, ellei tällaista menettelyä edellytetä kansallisessa lainsäädännössä. Lämpöpumppujen nopeampi ja helpompi asentaminen ja uusiutuvien energialähteiden käytön lisääntyminen lämmitysalalla, jonka osuus unionin energiankulutuksesta on lähes puolet, edistää toimitusvarmuutta ja auttaa torjumaan vaikeampaa markkinatilannetta. [Tark. 23]

| (22) | Uusiutuvat energialähteet ovat ratkaisevan tärkeässä asemassa, kun pyritään torjumaan ilmastonmuutosta, alentamaan energian hintoja, vähentämään unionin riippuvuutta fossiilisista polttoaineista ja turvaamaan unionin toimitusvarmuus. Asiaa koskevan unionin ympäristölainsäädännön soveltamiseksi ja tarvittavissa tapauskohtaisissa arvioinneissa sen varmistamiseksi, onko uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian tuotantolaitos, sen liittäminen verkkoon, siihen liittyvä verkko itse tai varastointimenetelmä erittäin tärkeä yleinen etu jossain tietyssä tapauksessa, jäsenvaltioiden olisi katsottava, että tällaiset laitokset ja niihin liittyvä infrastruktuuri ovat erittäin tärkeän yleisen edun mukaisia ja palvelevat kansanterveyttä ja turvallisuutta, paitsi jos on selkeää näyttöä siitä, että näillä hankkeilla on sellaisia merkittäviä haitallisia ympäristövaikutuksia, joita ei voida lieventää tai kompensoida. Jos tällaiset laitokset katsottaisiin yleisen edun kannalta erittäin tärkeiksi ja kansanterveyttä ja turvallisuutta palveleviksi, tällaisiin hankkeisiin voitaisiin soveltaa yksinkertaistettua arviointia. |
| --- | --- |

(22)

Uusiutuvat energialähteet ovat ratkaisevan tärkeässä asemassa, kun pyritään torjumaan ilmastonmuutosta, alentamaan energian hintoja, vähentämään unionin riippuvuutta fossiilisista polttoaineista ja turvaamaan unionin toimitusvarmuus. Asiaa koskevan unionin ympäristölainsäädännön soveltamiseksi ja tarvittavissa tapauskohtaisissa arvioinneissa sen varmistamiseksi, onko uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian tuotantolaitos, sen liittäminen verkkoon, siihen liittyvä verkko itse tai varastointimenetelmä erittäin tärkeä yleinen etu jossain tietyssä tapauksessa, jäsenvaltioiden olisi katsottava, että tällaiset laitokset ja niihin liittyvä infrastruktuuri ovat erittäin tärkeän yleisen edun mukaisia ja palvelevat kansanterveyttä ja turvallisuutta, paitsi jos on selkeää näyttöä siitä, että näillä hankkeilla on sellaisia merkittäviä haitallisia ympäristövaikutuksia, joita ei voida lieventää tai kompensoida. Jos tällaiset laitokset katsottaisiin yleisen edun kannalta erittäin tärkeiksi ja kansanterveyttä ja turvallisuutta palveleviksi, tällaisiin hankkeisiin voitaisiin soveltaa yksinkertaistettua arviointia.

| (23) | Jotta voidaan varmistaa tämän direktiivin säännösten sujuva ja tehokas täytäntöönpano, komissio tukee jäsenvaltioita teknisen tuen välineen (12) kautta tarjoamalla räätälöityä teknistä asiantuntemusta uudistusten suunnittelemiseksi ja toteuttamiseksi, mukaan lukien uudistukset, joilla lisätään uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käyttöä, edistetään energiajärjestelmän parempaa integrointia, yksilöidään erityisiä alueita, jotka ovat erityisen soveltuvia uusiutuvan energian tuotantolaitoksille, ja virtaviivaistetaan uusiutuvan energian tuotantolaitosten lupia ja lupamenettelyjä koskevia puitteita. Tekniseen tukeen kuuluu esimerkiksi hallinnollisten valmiuksien vahvistaminen, lainsäädäntökehysten yhdenmukaistaminen ja asiaankuuluvien parhaiden käytäntöjen jakaminen. |
| --- | --- |

(23)

Jotta voidaan varmistaa tämän direktiivin säännösten sujuva ja tehokas täytäntöönpano, komissio tukee jäsenvaltioita teknisen tuen välineen (12) kautta tarjoamalla räätälöityä teknistä asiantuntemusta uudistusten suunnittelemiseksi ja toteuttamiseksi, mukaan lukien uudistukset, joilla lisätään uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käyttöä, edistetään energiajärjestelmän parempaa integrointia, yksilöidään erityisiä alueita, jotka ovat erityisen soveltuvia uusiutuvan energian tuotantolaitoksille, ja virtaviivaistetaan uusiutuvan energian tuotantolaitosten lupia ja lupamenettelyjä koskevia puitteita. Tekniseen tukeen kuuluu esimerkiksi hallinnollisten valmiuksien vahvistaminen, lainsäädäntökehysten yhdenmukaistaminen ja asiaankuuluvien parhaiden käytäntöjen jakaminen.

| (23 a) | Komission olisi myös laadittava erityinen järjestelmä, joka koskee poikkeuksia valtiontukiohjeista, jotta jäsenvaltiot voivat mitoittaa tarkoituksenmukaisesti avustukset uusiutuvaan energiaan, omatuotantoon ja energiatehokkuuteen suunnattuja hankkeita ja investointeja varten. |
| --- | --- |

(23 a)

Komission olisi myös laadittava erityinen järjestelmä, joka koskee poikkeuksia valtiontukiohjeista, jotta jäsenvaltiot voivat mitoittaa tarkoituksenmukaisesti avustukset uusiutuvaan energiaan, omatuotantoon ja energiatehokkuuteen suunnattuja hankkeita ja investointeja varten.

| (24) | Sen vuoksi direktiiviä (EU) 2018/2001 olisi muutettava, |
| --- | --- |

(24)

Sen vuoksi direktiiviä (EU) 2018/2001 olisi muutettava,

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (25 a) | Aurinkoenergian käyttöön kannustaminen avustusten ja muiden tukijärjestelmien avulla ei saisi estää tällaisen yksityisistä, kaupallisista ja maatalouden lähteistä peräisin olevan energian myyntiä verkkoon. |
| --- | --- |

(25 a)

Aurinkoenergian käyttöön kannustaminen avustusten ja muiden tukijärjestelmien avulla ei saisi estää tällaisen yksityisistä, kaupallisista ja maatalouden lähteistä peräisin olevan energian myyntiä verkkoon.

| (25 b) | Maataloudella voi olla keskeinen asema energiasiirtymän toteuttamisessa maaseutualueilla ja -yhteisöissä erityisesti hajautetun tuotannon ansiosta. Mahdollisuutta harjoittaa aurinkoenergian tuotantoa toissijaisena toimintana ei sen vuoksi pitäisi rajoittaa omaan kulutukseen, vaan se olisi voitava mahdollisesti yhdistää esimerkiksi muuntyyppiseen tuotantoon. Jäsenvaltioiden olisi kannustettava viljelijöitä ottamaan käyttöön maatiloilla aurinkovoimaloita, erityisesti kehittämään maatalouden aurinkoenergiahankkeita uusissa maatalousrakennuksissa, ja biometaanin tuotantoa kohdennettujen rahoitusmekanismien avulla, jotta mahdollistetaan uusiutuvien energialähteiden laajempi kehittäminen ja varmistetaan samalla viljelijöiden lisätulot. Maatiloilla toimivilla pienen mittakaavan energiantuotantolaitoksilla on suuret mahdollisuudet lisätä kiertotaloutta maatiloilla muuttamalla lanta ja muut maatilojen jätteet ja jätevirrat lämmöksi ja sähköksi, ja on tärkeää tukea ja kannustaa viljelijöitä investoimaan näihin teknologioihin. Verkon vahvistamiseen maaseutualueilla olisi kannustettava voimakkaasti, jotta maatilojen mahdollinen panos energiasiirtymään voisi hajautetun sähköntuotannon kautta toteutua käytännössä. Etusijalle olisi asetettava maantieteelliset sijainnit, joissa säteilyn määrä on korkea, koska aurinkopaneelien raaka-aineet ovat rajallinen resurssi. Lisäksi viljelijät ja heitä edustavat järjestöt olisi otettava mukaan uusiutuvan energian nopean kehittämisen alueiden nimeämiseen. |
| --- | --- |

(25 b)

Maataloudella voi olla keskeinen asema energiasiirtymän toteuttamisessa maaseutualueilla ja -yhteisöissä erityisesti hajautetun tuotannon ansiosta. Mahdollisuutta harjoittaa aurinkoenergian tuotantoa toissijaisena toimintana ei sen vuoksi pitäisi rajoittaa omaan kulutukseen, vaan se olisi voitava mahdollisesti yhdistää esimerkiksi muuntyyppiseen tuotantoon. Jäsenvaltioiden olisi kannustettava viljelijöitä ottamaan käyttöön maatiloilla aurinkovoimaloita, erityisesti kehittämään maatalouden aurinkoenergiahankkeita uusissa maatalousrakennuksissa, ja biometaanin tuotantoa kohdennettujen rahoitusmekanismien avulla, jotta mahdollistetaan uusiutuvien energialähteiden laajempi kehittäminen ja varmistetaan samalla viljelijöiden lisätulot. Maatiloilla toimivilla pienen mittakaavan energiantuotantolaitoksilla on suuret mahdollisuudet lisätä kiertotaloutta maatiloilla muuttamalla lanta ja muut maatilojen jätteet ja jätevirrat lämmöksi ja sähköksi, ja on tärkeää tukea ja kannustaa viljelijöitä investoimaan näihin teknologioihin. Verkon vahvistamiseen maaseutualueilla olisi kannustettava voimakkaasti, jotta maatilojen mahdollinen panos energiasiirtymään voisi hajautetun sähköntuotannon kautta toteutua käytännössä. Etusijalle olisi asetettava maantieteelliset sijainnit, joissa säteilyn määrä on korkea, koska aurinkopaneelien raaka-aineet ovat rajallinen resurssi. Lisäksi viljelijät ja heitä edustavat järjestöt olisi otettava mukaan uusiutuvan energian nopean kehittämisen alueiden nimeämiseen.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (30) | Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän direktiivin tavoitetta eli vähentää kasvihuonekaasupäästöjä ja energiariippuvuutta sekä alentaa energian hintoja, vaan se voidaan toiminnan laajuuden vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen. |
| --- | --- |

(30)

Jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa tämän direktiivin tavoitetta eli vähentää kasvihuonekaasupäästöjä ja energiariippuvuutta sekä alentaa energian hintoja, vaan se voidaan toiminnan laajuuden vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla. Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä direktiivissä ei ylitetä sitä, mikä on tämän tavoitteen saavuttamiseksi tarpeen.

| (31) | Jäsenvaltiot ovat selittävistä asiakirjoista 28 päivänä syyskuuta 2011 annetun jäsenvaltioiden ja komission yhteisen poliittisen lausuman (13) mukaisesti sitoutuneet perustelluissa tapauksissa liittämään ilmoitukseen toimenpiteistä, jotka koskevat direktiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, yhden tai useamman asiakirjan, joista käy ilmi direktiivin osien ja kansallisen lainsäädännön osaksi saattamiseen tarkoitettujen välineiden vastaavien osien suhde. Tämän direktiivin suhteen lainsäätäjä pitää tällaisten asiakirjojen toimittamista perusteltuna, erityisesti ottaen huomioon Euroopan tuomioistuimen asiassa komissio v. Belgia (14) (C-543/17) antama tuomio, |
| --- | --- |

(31)

Jäsenvaltiot ovat selittävistä asiakirjoista 28 päivänä syyskuuta 2011 annetun jäsenvaltioiden ja komission yhteisen poliittisen lausuman (13) mukaisesti sitoutuneet perustelluissa tapauksissa liittämään ilmoitukseen toimenpiteistä, jotka koskevat direktiivin saattamista osaksi kansallista lainsäädäntöä, yhden tai useamman asiakirjan, joista käy ilmi direktiivin osien ja kansallisen lainsäädännön osaksi saattamiseen tarkoitettujen välineiden vastaavien osien suhde. Tämän direktiivin suhteen lainsäätäjä pitää tällaisten asiakirjojen toimittamista perusteltuna, erityisesti ottaen huomioon Euroopan tuomioistuimen asiassa komissio v. Belgia (14) (C-543/17) antama tuomio,

OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN DIREKTIIVIN:

1 artikla

Direktiivin (EU) 2018/2001 muuttaminen

Muutetaan direktiivi (EU) 2018/2001 seuraavasti:

| 1) | lisätään 2 artiklaan alakohdat seuraavasti:






  ”9 a) | ’uusiutuvan energian
  nopean kehittämisen alueella
  ’ tarkoitetaan tiettyä joko maalla tai merellä sijaitsevaa paikkaa, jonka jäsenvaltio on
  asettanut etusijalle
  erityisen
  soveltuvana
  uusiutuvista lähteistä peräisin olevaa energiaa tuottavien laitosten sijoittamiseen
  nopeammassa tahdissa
  ,
  ottaen huomioon niiden verkkoon liittämiseen ja niihin liittyviin energiaverkkoihin tarvittavat omaisuuserät
  ;’ [Tarkistukset 3 ja 38] |
| --- | --- | --- |

1)

lisätään 2 artiklaan alakohdat seuraavasti:

”9 a)

| 9 b) | ’aurinkoenergialaitteilla’ laitteita, jotka muuntavat aurinkoenergiaa lämpö- tai sähköenergiaksi, erityisesti aurinkolämpö- ja aurinkosähkölaitteita”; [Tark. 24] |
| --- | --- |

9 b)

▌

| 3) | lisätään 15 artiklaan ▌kohta seuraavasti:

  ”2 a.   Jäsenvaltioiden on toimivaltaisen viranomaisen valvonnassa edistettävä
  innovatiivisen
  uusiutuvan energian teknologian
  , tuotanto-, jakelu- ja varastointiteknologiat mukaan luettuina,
  testaamista pilottihankkeissa todellisissa olosuhteissa rajoitetun ajan sovellettavan EU:n lainsäädännön mukaisesti ja toteuttaen asianmukaisia suojatoimia, joilla varmistetaan
  energiajärjestelmän
  turvallinen toiminta ja vältetään kohtuuttomat vaikutukset sisämarkkinoiden toimintaan.
  Rajoittamatta 17 artiklan soveltamista jäsenvaltioiden on varmistettava, että menettely tällaisten innovatiivisten uusiutuvan energian teknologioiden sallimiseksi on vähintään yhtä nopea kuin uusiutuvan energian nopean kehittämisen alueilla.
  ”; |
| --- | --- |

3)

lisätään 15 artiklaan ▌kohta seuraavasti:

”2 a.   Jäsenvaltioiden on toimivaltaisen viranomaisen valvonnassa edistettävä
  innovatiivisen
  uusiutuvan energian teknologian
  , tuotanto-, jakelu- ja varastointiteknologiat mukaan luettuina,
  testaamista pilottihankkeissa todellisissa olosuhteissa rajoitetun ajan sovellettavan EU:n lainsäädännön mukaisesti ja toteuttaen asianmukaisia suojatoimia, joilla varmistetaan
  energiajärjestelmän
  turvallinen toiminta ja vältetään kohtuuttomat vaikutukset sisämarkkinoiden toimintaan.
  Rajoittamatta 17 artiklan soveltamista jäsenvaltioiden on varmistettava, että menettely tällaisten innovatiivisten uusiutuvan energian teknologioiden sallimiseksi on vähintään yhtä nopea kuin uusiutuvan energian nopean kehittämisen alueilla.
  ”;

| 4) | lisätään ▌artiklat seuraavasti:


  ”15 b artikla



  Yhdennetty monitasoinen kartoitus ja suunnitelma niitä alueita varten, joita tarvitaan kansallisiin panoksiin uusiutuvaa energiaa koskevan vuoden 2030 tavoitteen ja ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamiseksi








  1) | Jäsenvaltioiden on viimeistään
  ... päivänä ...kuuta ...
  [yhden vuoden kuluttua voimaantulosta]
  toteutettava yhdennetty monitasoinen kartoitus ja suunnitelma uusiutuvien energialähteiden käytöstä koko alueellaan koordinoidusti kaikkien asiaankuuluvien kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten kanssa, jotta voidaan määrittää kotimaiset mahdollisuudet ja käytettävissä olevat maa-, pinta-, pinnanalaiset ja merialueet niiden käyttöönottoa varten. Jäsenvaltioiden on myös
  määritettävä
  laitosten kapasiteetti sekä
  maa-
  , pinta-, pinnanalaiset
  ja merialueet, jotka ovat tarpeen
  energian tuottamiseen uusiutuvista lähteistä, ja tähän liittyvä infrastruktuuri, kuten verkko ja varastolaitokset, lämmön varastointi mukaan luettuna,
  , jotta ne voivat täyttää kansalliset panoksensa vuoteen 2030 asetetun uusiutuvaa energiaa koskevan tavoitteen saavuttamiseen tämän direktiivin 3 artiklan mukaisesti
  sekä saavuttaa asetuksen (EU) 2021/1119 15 a artiklassa, 22 a artiklassa, 23 artiklan 1 kohdassa, 24 artiklan 4 kohdassa ja 25 artiklan 1 kohdassa asetetut alatavoitteet ja ilmastoneutraaliuden vuoteen 2050 mennessä kyseisen asetuksen 2 artiklan mukaisesti
  . Tällaisten alueiden on oltava oikeassa suhteessa arvioituihin kehityspolkuihin ja kunkin uusiutuvaa energiaa koskevan teknologian suunniteltuun kokonaiskapasiteettiin, jotka on vahvistettu
  asetuksen (EU) 2018/1999 14 artiklan ja 15 artiklan 6 kohdan mukaisesti päivitetyissä
  kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa
  sekä merten aluesuunnitelmissa, direktiivin 2014/89/EU
   (15)

  8 artiklassa tarkoitetut suunnitelmat mukaan luettuina
  . |
| --- | --- | --- |

4)

lisätään ▌artiklat seuraavasti:

”15 b artikla

Yhdennetty monitasoinen kartoitus ja suunnitelma niitä alueita varten, joita tarvitaan kansallisiin panoksiin uusiutuvaa energiaa koskevan vuoden 2030 tavoitteen ja ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamiseksi

1)

Jäsenvaltioiden on viimeistään
  ... päivänä ...kuuta ...
  [yhden vuoden kuluttua voimaantulosta]
  toteutettava yhdennetty monitasoinen kartoitus ja suunnitelma uusiutuvien energialähteiden käytöstä koko alueellaan koordinoidusti kaikkien asiaankuuluvien kansallisten, alueellisten ja paikallisten viranomaisten kanssa, jotta voidaan määrittää kotimaiset mahdollisuudet ja käytettävissä olevat maa-, pinta-, pinnanalaiset ja merialueet niiden käyttöönottoa varten. Jäsenvaltioiden on myös
  määritettävä
  laitosten kapasiteetti sekä
  maa-
  , pinta-, pinnanalaiset
  ja merialueet, jotka ovat tarpeen
  energian tuottamiseen uusiutuvista lähteistä, ja tähän liittyvä infrastruktuuri, kuten verkko ja varastolaitokset, lämmön varastointi mukaan luettuna,
  , jotta ne voivat täyttää kansalliset panoksensa vuoteen 2030 asetetun uusiutuvaa energiaa koskevan tavoitteen saavuttamiseen tämän direktiivin 3 artiklan mukaisesti
  sekä saavuttaa asetuksen (EU) 2021/1119 15 a artiklassa, 22 a artiklassa, 23 artiklan 1 kohdassa, 24 artiklan 4 kohdassa ja 25 artiklan 1 kohdassa asetetut alatavoitteet ja ilmastoneutraaliuden vuoteen 2050 mennessä kyseisen asetuksen 2 artiklan mukaisesti
  . Tällaisten alueiden on oltava oikeassa suhteessa arvioituihin kehityspolkuihin ja kunkin uusiutuvaa energiaa koskevan teknologian suunniteltuun kokonaiskapasiteettiin, jotka on vahvistettu
  asetuksen (EU) 2018/1999 14 artiklan ja 15 artiklan 6 kohdan mukaisesti päivitetyissä
  kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa
  sekä merten aluesuunnitelmissa, direktiivin 2014/89/EU
   (15)

  8 artiklassa tarkoitetut suunnitelmat mukaan luettuina
  .

| 2) | Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja alueita määrittäessään jäsenvaltioiden on otettava huomioon






  a) | uusiutuvien energialähteiden saatavuus ja eri teknologioiden mahdollisuudet tuottaa uusiutuvaa energiaa maa- ja merialueilla; |
| --- | --- | --- |

2)

Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja alueita määrittäessään jäsenvaltioiden on otettava huomioon

a)

uusiutuvien energialähteiden saatavuus ja eri teknologioiden mahdollisuudet tuottaa uusiutuvaa energiaa maa- ja merialueilla;

| b) | ennakoitu
  kansallinen ja alueellinen
  energiankysyntä
  ottaen huomioon aktiivisen kysyntäjouston mahdollinen joustavuus ja odotetut tehokkuushyödyt ja energiajärjestelmän integrointi
  ; |
| --- | --- |

b)

ennakoitu
  kansallinen ja alueellinen
  energiankysyntä
  ottaen huomioon aktiivisen kysyntäjouston mahdollinen joustavuus ja odotetut tehokkuushyödyt ja energiajärjestelmän integrointi
  ;

| c) | asiaankuuluvien energiaverkkojen,
  verkkoinfrastruktuurin, varastoinnin ja muiden joustovälineiden saatavuus tai mahdollisuus perustaa
  tai parantaa
  tällaista verkkoinfrastruktuuria ja varastointia; |
| --- | --- |

c)

asiaankuuluvien energiaverkkojen,
  verkkoinfrastruktuurin, varastoinnin ja muiden joustovälineiden saatavuus tai mahdollisuus perustaa
  tai parantaa
  tällaista verkkoinfrastruktuuria ja varastointia;

| c a) | mahdollisuus ottaa mukaan itse tuotettua uusiutuvaa energiaa käyttävät kuluttajat ja uusiutuvan energian yhteisöt 21 ja 22 artiklassa määritetyn mukaisesti; |
| --- | --- |

c a)

mahdollisuus ottaa mukaan itse tuotettua uusiutuvaa energiaa käyttävät kuluttajat ja uusiutuvan energian yhteisöt 21 ja 22 artiklassa määritetyn mukaisesti;

| c b) | avointen, osallistavien ja tehokkaiden julkisten kuulemisten tulokset, asiaankuuluvien paikallisviranomaisten ja kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien osallistuminen, jotta varmistetaan, että yleinen mielipide otetaan huomioon 15 b ja 15 c artiklassa tarkoitetussa alueiden määrittelyssä; |
| --- | --- |

c b)

avointen, osallistavien ja tehokkaiden julkisten kuulemisten tulokset, asiaankuuluvien paikallisviranomaisten ja kaikkien asiaankuuluvien sidosryhmien osallistuminen, jotta varmistetaan, että yleinen mielipide otetaan huomioon 15 b ja 15 c artiklassa tarkoitetussa alueiden määrittelyssä;

| c c) | uusiutuvia energialähteitä koskevat hankkeet odotettavissa olevissa uusissa keinotekoisissa rakenteissa, kuten pysäköintialueet, tiet, rautatiet ja teollisuusalueet; |
| --- | --- |

c c)

uusiutuvia energialähteitä koskevat hankkeet odotettavissa olevissa uusissa keinotekoisissa rakenteissa, kuten pysäköintialueet, tiet, rautatiet ja teollisuusalueet;

| c d) | odotettu teollinen kehitys ja työllisyys, jotka liittyvät uusiutuvaa energiaa koskeviin hankkeisiin asianomaisissa paikallisyhteisöissä. |
| --- | --- |

c d)

odotettu teollinen kehitys ja työllisyys, jotka liittyvät uusiutuvaa energiaa koskeviin hankkeisiin asianomaisissa paikallisyhteisöissä.

| 3) | Jäsenvaltioiden on suosittava 1 kohdassa tarkoitetun velvoitteen mukaisesti määritettyjen alueiden moninaiskäyttöä
  edellyttäen, että uusiutuvasta lähteestä peräisin olevan energian tuotantolaitosten sijoittaminen on yhteensopivaa olemassa olevien käyttötarkoitusten kanssa
  . |
| --- | --- |

3)

Jäsenvaltioiden on suosittava 1 kohdassa tarkoitetun velvoitteen mukaisesti määritettyjen alueiden moninaiskäyttöä
  edellyttäen, että uusiutuvasta lähteestä peräisin olevan energian tuotantolaitosten sijoittaminen on yhteensopivaa olemassa olevien käyttötarkoitusten kanssa
  .

| 3 a) | Määrittäessään uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian tuotantolaitosten sijoittamista varten tarvittavia maa-, pinta-, pinnanalaisia ja merialueita jäsenvaltioiden on otettava käyttöön mekanismi, jolla tuetaan tarvittavan uusiutuvaa energiaa käyttävän lämpöverkon ja sähköverkon kehittämistä täysin integroidun energiajärjestelmän luomiseksi. |
| --- | --- |

3 a)

Määrittäessään uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian tuotantolaitosten sijoittamista varten tarvittavia maa-, pinta-, pinnanalaisia ja merialueita jäsenvaltioiden on otettava käyttöön mekanismi, jolla tuetaan tarvittavan uusiutuvaa energiaa käyttävän lämpöverkon ja sähköverkon kehittämistä täysin integroidun energiajärjestelmän luomiseksi.

| 3 b) | Jos laajamittaiset biometaanin tuotantolaitokset määritellään kansallisesti laitoksiksi, jotka suorittavat direktiivin 2008/98/EY liitteessä II olevassa 11 kohdassa lueteltuja hyödyntämistoimia, jäsenvaltiot voivat sisällyttää nämä laitokset uusiutuvan energian lähteisiin määrittäessään uusiutuvan energian ydinkehittämisalueita. |
| --- | --- |

3 b)

Jos laajamittaiset biometaanin tuotantolaitokset määritellään kansallisesti laitoksiksi, jotka suorittavat direktiivin 2008/98/EY liitteessä II olevassa 11 kohdassa lueteltuja hyödyntämistoimia, jäsenvaltiot voivat sisällyttää nämä laitokset uusiutuvan energian lähteisiin määrittäessään uusiutuvan energian ydinkehittämisalueita.

| 3 c) | Jäsenvaltioiden on säännöllisesti tarkasteltava uudelleen ja päivitettävä tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja alueita ainakin asetuksen (EU) 2018/1999 mukaisen kansallisten ilmasto- ja energiasuunnitelmien päivittämisen yhteydessä. |
| --- | --- |

3 c)

Jäsenvaltioiden on säännöllisesti tarkasteltava uudelleen ja päivitettävä tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja alueita ainakin asetuksen (EU) 2018/1999 mukaisen kansallisten ilmasto- ja energiasuunnitelmien päivittämisen yhteydessä.

| 3 d) | Jäsenvaltioiden on kannustettava ja tuettava paikallis- ja alueviranomaisia kehittämään ja panemaan täytäntöön kaupunkien, itse tuotetun uusiutuvan energian kuluttajien ja uusiutuvan energian yhteisöjen tuottaman uusiutuvan energian kehityspolkuja tai tavoitteita.; |
| --- | --- |

3 d)

Jäsenvaltioiden on kannustettava ja tuettava paikallis- ja alueviranomaisia kehittämään ja panemaan täytäntöön kaupunkien, itse tuotetun uusiutuvan energian kuluttajien ja uusiutuvan energian yhteisöjen tuottaman uusiutuvan energian kehityspolkuja tai tavoitteita.;

15 c artikla

Uusiutuvan energian nopean kehittämisen alueet

| 1) | Jäsenvaltioiden on viimeistään
  ... päivänä ...kuuta ...
  [kahden vuoden kuluttua voimaantulosta]
  koordinoidusti paikallis- ja alueviranomaistensa kanssa
  hyväksyttävä suunnitelma tai suunnitelmat, jo(i)ssa nimetään 15 b artiklan 1 kohdassa tarkoitetuilla alueilla uusiutuvan energian
  nopean kehittämisen alueita
  yhtä tai useampaa uusiutuvaa energialähdettä varten.
  Näiden alueiden koon on oltava oikeassa suhteessa tässä direktiivissä sekä asetuksen (EU) 2018/1999 14 artiklan mukaisesti päivitetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa asetettujen uusiutuvan energian tavoitteiden ja alatavoitteiden kanssa. Uusiutuvan energian nopean kehittämisen alueiden nimeämistä koskevassa
  suunnitelmassa tai
  koskevissa
  suunnitelmissa jäsenvaltioiden on






  a) | nimettävä riittävän yhtenäisiä maa- ja merialueita, joilla tietyntyyppisen uusiutuvan energian käyttöönotolla ei odoteta olevan merkittäviä ympäristövaikutuksia valitun alueen erityispiirteet huomioon ottaen.
  Maa- ja merialueiden kokonaismäärän on edistettävä merkittävästi aluetarpeita, jotka on määritetty tämän direktiivin 15 b artiklan 1 kohdassa, uusiutuvaa energiaa koskevan vuoden 2030 tavoitteen saavuttamiseksi, ja se on sisällytettävä asetuksen (EU) 2018/1999 14 artiklan mukaisesti päivitettyihin kansallisiin energia- ja ilmastosuunnitelmiin.
  Tätä varten jäsenvaltioiden on






  i) | asetettava etusijalle keinotekoiset ja rakennetut pinnat, kuten katot
  ja rakennusten julkisivut
  , liikenneinfrastruktuurialueet
  ja niiden välitön ympäristö
  , pysäköintialueet,
  maatilat
  , kaatopaikat, teollisuusalueet, kaivokset ▌ja tarvittaessa
  keinotekoiset ja rakennetut pinnat, kuten
  yhdyskuntajätevesien käsittelylaitokset,
  tekojärvet, sisävesialueet tai tekoaltaat,
  sekä pilaantuneet maa-alueet, joita ei voida käyttää maataloudessa; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Jäsenvaltioiden on viimeistään
  ... päivänä ...kuuta ...
  [kahden vuoden kuluttua voimaantulosta]
  koordinoidusti paikallis- ja alueviranomaistensa kanssa
  hyväksyttävä suunnitelma tai suunnitelmat, jo(i)ssa nimetään 15 b artiklan 1 kohdassa tarkoitetuilla alueilla uusiutuvan energian
  nopean kehittämisen alueita
  yhtä tai useampaa uusiutuvaa energialähdettä varten.
  Näiden alueiden koon on oltava oikeassa suhteessa tässä direktiivissä sekä asetuksen (EU) 2018/1999 14 artiklan mukaisesti päivitetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa asetettujen uusiutuvan energian tavoitteiden ja alatavoitteiden kanssa. Uusiutuvan energian nopean kehittämisen alueiden nimeämistä koskevassa
  suunnitelmassa tai
  koskevissa
  suunnitelmissa jäsenvaltioiden on

a)

nimettävä riittävän yhtenäisiä maa- ja merialueita, joilla tietyntyyppisen uusiutuvan energian käyttöönotolla ei odoteta olevan merkittäviä ympäristövaikutuksia valitun alueen erityispiirteet huomioon ottaen.
  Maa- ja merialueiden kokonaismäärän on edistettävä merkittävästi aluetarpeita, jotka on määritetty tämän direktiivin 15 b artiklan 1 kohdassa, uusiutuvaa energiaa koskevan vuoden 2030 tavoitteen saavuttamiseksi, ja se on sisällytettävä asetuksen (EU) 2018/1999 14 artiklan mukaisesti päivitettyihin kansallisiin energia- ja ilmastosuunnitelmiin.
  Tätä varten jäsenvaltioiden on

i)

asetettava etusijalle keinotekoiset ja rakennetut pinnat, kuten katot
  ja rakennusten julkisivut
  , liikenneinfrastruktuurialueet
  ja niiden välitön ympäristö
  , pysäköintialueet,
  maatilat
  , kaatopaikat, teollisuusalueet, kaivokset ▌ja tarvittaessa
  keinotekoiset ja rakennetut pinnat, kuten
  yhdyskuntajätevesien käsittelylaitokset,
  tekojärvet, sisävesialueet tai tekoaltaat,
  sekä pilaantuneet maa-alueet, joita ei voida käyttää maataloudessa;

| ii) | jätettävä ulkopuolelle Natura 2000 -alueet, luonnonpuistot ja luonnonsuojelualueet, tiedossa olevat lintujen
  ja merinisäkkäiden
  muuttoreitit
  parhaan saatavilla olevan tiedon mukaan, ekologiset käytävät
  sekä muut herkkyyskarttojen ja seuraavassa alakohdassa tarkoitettujen välineiden perusteella määritetyt alueet, lukuun ottamatta kyseisillä alueilla sijaitsevia keinotekoisia ja rakennettuja pintoja, kuten kattoja, pysäköintialueita tai liikenneinfrastruktuuria; |
| --- | --- |

ii)

jätettävä ulkopuolelle Natura 2000 -alueet, luonnonpuistot ja luonnonsuojelualueet, tiedossa olevat lintujen
  ja merinisäkkäiden
  muuttoreitit
  parhaan saatavilla olevan tiedon mukaan, ekologiset käytävät
  sekä muut herkkyyskarttojen ja seuraavassa alakohdassa tarkoitettujen välineiden perusteella määritetyt alueet, lukuun ottamatta kyseisillä alueilla sijaitsevia keinotekoisia ja rakennettuja pintoja, kuten kattoja, pysäköintialueita tai liikenneinfrastruktuuria;

| iii) | käytettävä kaikkia asianmukaisia välineitä ja data-aineistoja
  , tarvittaessa erityiset kenttätutkimukset mukaan luettuina,
  niiden alueiden määrittämiseksi, joilla uusiutuvan energian tuotantolaitoksilla ei olisi merkittäviä ympäristövaikutuksia, mukaan lukien luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston herkkyyskartoitus,
  ottaen huomioon tiedot, jotka ovat saatavilla sellaisen yhtenäisen Natura 2000 -verkoston kehittämisen yhteydessä, joka on riittävä sekä neuvoston direktiivin 92/43/ETY
   (16)

  mukaisten luontotyyppien ja lajien osalta että Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/147/EY
   (17)

  mukaisten lintujen ja alueiden osalta; |
| --- | --- |

iii)

käytettävä kaikkia asianmukaisia välineitä ja data-aineistoja
  , tarvittaessa erityiset kenttätutkimukset mukaan luettuina,
  niiden alueiden määrittämiseksi, joilla uusiutuvan energian tuotantolaitoksilla ei olisi merkittäviä ympäristövaikutuksia, mukaan lukien luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston herkkyyskartoitus,
  ottaen huomioon tiedot, jotka ovat saatavilla sellaisen yhtenäisen Natura 2000 -verkoston kehittämisen yhteydessä, joka on riittävä sekä neuvoston direktiivin 92/43/ETY
   (16)

  mukaisten luontotyyppien ja lajien osalta että Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2009/147/EY
   (17)

  mukaisten lintujen ja alueiden osalta;

| iv) | poistettava hallinnolliset esteet ja osoitettava riittävästi hyvin koulutettua henkilöstöä ja hallinnollisia resursseja; |
| --- | --- |

iv)

poistettava hallinnolliset esteet ja osoitettava riittävästi hyvin koulutettua henkilöstöä ja hallinnollisia resursseja;

| b) | vahvistettava asianmukaiset säännöt nimetyille uusiutuvan energian
  nopean kehittämisen alueille
  , mukaan lukien lieventävät toimenpiteet, joita on toteutettava uusiutuvan energian tuotantolaitosten, samalla paikalla sijaitsevien energiavarastojen sekä niiden verkkoon liittämiseen tarvittavien omaisuuserien asentamisen osalta, jotta voidaan välttää mahdolliset kielteiset ympäristövaikutukset tai, jos se ei ole mahdollista, vähentää niitä merkittävästi. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että toteutetaan asianmukaisia lieventäviä toimenpiteitä direktiivin 92/43/ETY 6 artiklan 2 kohdassa ja 12 artiklan 1 kohdassa, direktiivin 2009/147/EY 5 artiklassa ja direktiivin 2000/60/EY 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan i ▌alakohdassa
  säädettyjen velvoitteiden täytäntöönpanon varmistamiseksi sekä huononemisen välttämiseksi ja hyvän tilan tai ekologisen potentiaalin saavuttamiseksi direktiivin 2000/60/EY 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti
  . Tällaiset säännöt on kohdennettava kunkin yksilöidyn uusiutuvan energian
  nopean kehittämisen alueen
  erityispiirteisiin, kullakin alueella käyttöön otettavaan uusiutuvan energian teknologiaan tai teknologioihin sekä todettuihin ympäristövaikutuksiin. Näiden sääntöjen noudattaminen ja asianmukaisten lieventävien toimenpiteiden toteuttaminen yksittäisissä hankkeissa johtaa olettamaan siitä, että hankkeet eivät ole kyseisten säännösten vastaisia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 16 a artiklan 4 ja 5 kohdan soveltamista. Jos uusia lieventäviä toimenpiteitä, joilla pyritään estämään mahdollisuuksien mukaan neuvoston direktiivin 92/43/ETY ja direktiivin 2009/147/EY nojalla suojeltujen lajien tappaminen tai häiritseminen tai muut ympäristövaikutukset, ei ole testattu laajasti niiden vaikuttavuuden osalta, jäsenvaltiot voivat sallia niiden käytön yhdessä tai useammassa pilottihankkeessa rajoitetun ajan edellyttäen, että tällaisten toimenpiteiden vaikuttavuutta seurataan tiiviisti ja, jos ne eivät osoittaudu vaikuttaviksi, toteutetaan viipymättä aiheellisia toimenpiteitä.
  Jäsenvaltiot voivat ilmoittaa jo nimettyjä tuuli- ja aurinkovoimaloiden asennusalueita uusiutuvan energian nopean kehittämisen alueiksi, jos olemassa olevat aluesuunnitelmat täyttävät 15 c artiklan vaatimukset. |
| --- | --- |

b)

vahvistettava asianmukaiset säännöt nimetyille uusiutuvan energian
  nopean kehittämisen alueille
  , mukaan lukien lieventävät toimenpiteet, joita on toteutettava uusiutuvan energian tuotantolaitosten, samalla paikalla sijaitsevien energiavarastojen sekä niiden verkkoon liittämiseen tarvittavien omaisuuserien asentamisen osalta, jotta voidaan välttää mahdolliset kielteiset ympäristövaikutukset tai, jos se ei ole mahdollista, vähentää niitä merkittävästi. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että toteutetaan asianmukaisia lieventäviä toimenpiteitä direktiivin 92/43/ETY 6 artiklan 2 kohdassa ja 12 artiklan 1 kohdassa, direktiivin 2009/147/EY 5 artiklassa ja direktiivin 2000/60/EY 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan i ▌alakohdassa
  säädettyjen velvoitteiden täytäntöönpanon varmistamiseksi sekä huononemisen välttämiseksi ja hyvän tilan tai ekologisen potentiaalin saavuttamiseksi direktiivin 2000/60/EY 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti
  . Tällaiset säännöt on kohdennettava kunkin yksilöidyn uusiutuvan energian
  nopean kehittämisen alueen
  erityispiirteisiin, kullakin alueella käyttöön otettavaan uusiutuvan energian teknologiaan tai teknologioihin sekä todettuihin ympäristövaikutuksiin. Näiden sääntöjen noudattaminen ja asianmukaisten lieventävien toimenpiteiden toteuttaminen yksittäisissä hankkeissa johtaa olettamaan siitä, että hankkeet eivät ole kyseisten säännösten vastaisia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 16 a artiklan 4 ja 5 kohdan soveltamista. Jos uusia lieventäviä toimenpiteitä, joilla pyritään estämään mahdollisuuksien mukaan neuvoston direktiivin 92/43/ETY ja direktiivin 2009/147/EY nojalla suojeltujen lajien tappaminen tai häiritseminen tai muut ympäristövaikutukset, ei ole testattu laajasti niiden vaikuttavuuden osalta, jäsenvaltiot voivat sallia niiden käytön yhdessä tai useammassa pilottihankkeessa rajoitetun ajan edellyttäen, että tällaisten toimenpiteiden vaikuttavuutta seurataan tiiviisti ja, jos ne eivät osoittaudu vaikuttaviksi, toteutetaan viipymättä aiheellisia toimenpiteitä.
  Jäsenvaltiot voivat ilmoittaa jo nimettyjä tuuli- ja aurinkovoimaloiden asennusalueita uusiutuvan energian nopean kehittämisen alueiksi, jos olemassa olevat aluesuunnitelmat täyttävät 15 c artiklan vaatimukset.

Jäsenvaltioiden on selitettävä suunnitelmassa arviointi, joka on tehty kunkin nimetyn uusiutuvan energian
  nopean kehittämisen alueen
  määrittämiseksi a alakohdassa vahvistettujen kriteerien perusteella sekä asianmukaisten lieventävien toimenpiteiden määrittämiseksi.

| 2) | Ennen kuin hyväksytään suunnitelma tai suunnitelmat, jo(i)ssa nimetään uusiutuvan energian
  nopean kehittämisen alueet
  , niistä on tehtävä ympäristöarviointi direktiivissä 2001/42/EY säädettyjen edellytysten mukaisesti, ja ▌– jos
  niillä
  todennäköisesti on merkittäviä vaikutuksia
  Natura 2000 -alueilla
   – direktiivin 92/43/ETY 6 artiklan 3 kohdan mukainen asianmukainen arviointi. |
| --- | --- |

2)

Ennen kuin hyväksytään suunnitelma tai suunnitelmat, jo(i)ssa nimetään uusiutuvan energian
  nopean kehittämisen alueet
  , niistä on tehtävä ympäristöarviointi direktiivissä 2001/42/EY säädettyjen edellytysten mukaisesti, ja ▌– jos
  niillä
  todennäköisesti on merkittäviä vaikutuksia
  Natura 2000 -alueilla
   – direktiivin 92/43/ETY 6 artiklan 3 kohdan mukainen asianmukainen arviointi.

| 2 a) | Kun määritetään 15 b artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja merialueita, tämän artiklan mukaisen nimeämisen on oltava direktiivin 2014/89/EU vaatimusten mukaista, niin että jäsenvaltiot soveltavat ekosysteemiin perustuvaa lähestymistapaa merten aluesuunnitteluun nimetessään uusiutuvan energian alueita. Jäsenvaltioiden on lisättävä uusiutuvan energian tuotannolle varattua tilaa vuosien 2030, 2040 ja 2050 ilmastotavoitteiden mukaisesti merten aluesuunnitteluprosessin aikana. |
| --- | --- |

2 a)

Kun määritetään 15 b artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja merialueita, tämän artiklan mukaisen nimeämisen on oltava direktiivin 2014/89/EU vaatimusten mukaista, niin että jäsenvaltiot soveltavat ekosysteemiin perustuvaa lähestymistapaa merten aluesuunnitteluun nimetessään uusiutuvan energian alueita. Jäsenvaltioiden on lisättävä uusiutuvan energian tuotannolle varattua tilaa vuosien 2030, 2040 ja 2050 ilmastotavoitteiden mukaisesti merten aluesuunnitteluprosessin aikana.

| 3) | Suunnitelma tai suunnitelmat, jo(i)ssa nimetään uusiutuvan energian ydinkehittämisalueet, on julkistettava ja niitä on
  päivitettävä jatkuvasti, jotta voidaan tallentaa sähköisessä muodossa uusi kapasiteetti, ja
  uudelleentarkasteltava säännöllisesti, vähintään
  asetuksen (EU) 2018/1999 14 artiklan mukaisesti päivitettyjen
  kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien ▌ yhteydessä
  , ja on varmistettava synergiat direktiivin 2014/89/EU kanssa
  . |
| --- | --- |

3)

Suunnitelma tai suunnitelmat, jo(i)ssa nimetään uusiutuvan energian ydinkehittämisalueet, on julkistettava ja niitä on
  päivitettävä jatkuvasti, jotta voidaan tallentaa sähköisessä muodossa uusi kapasiteetti, ja
  uudelleentarkasteltava säännöllisesti, vähintään
  asetuksen (EU) 2018/1999 14 artiklan mukaisesti päivitettyjen
  kansallisten energia- ja ilmastosuunnitelmien ▌ yhteydessä
  , ja on varmistettava synergiat direktiivin 2014/89/EU kanssa
  .

15 d artikla

Yleisön osallistuminen

1.
     
  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että suunnitelmat, joissa nimetään uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian tuotantolaitosten sijoittamiselle tarvittavat maa- ja merialueet ja 15 a, 15 b ja 15 c artiklassa tarkoitetut uusiutuvan energian alueet, laaditaan avoimesti, osallistavasti, hyvissä ajoin ja tehokkaasti ja että yleisölle annetaan varhaisessa vaiheessa tosiasiallinen mahdollisuus osallistua niiden laatimiseen.

2.
     
  Jäsenvaltioiden on yksilöitävä yleisö, johon suunnitelmat vaikuttavat tai todennäköisesti vaikuttavat tai jonka etuja ne koskevat, mukaan lukien luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt ja näiden henkilöiden yhteenliittymät, järjestöt tai ryhmät, ottaen huomioon tämän direktiivin tavoitteet ja sen täytäntöönpanon mahdolliset vaikutukset muiden unionin välineiden soveltamisalaan kuuluvilla aloilla. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kyseiselle yleisölle tiedotetaan sähköisesti ja julkisilla ilmoituksilla tai muulla asianmukaisella tavalla.”; [Tark. 14]

| 6) | Korvataan 16 artikla seuraavasti:


  ”16 artikla



  Lupamenettelyn organisointi ja pääperiaatteet








  1) | Lupamenettelyn on katettava kaikki asiaan liittyvät hallinnolliset luvat, jotka koskevat uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian tuotantoon tarkoitettujen laitosten,
  erilaisia uusiutuvia energialähteitä yhdistelevät hybridivoimalaitokset mukaan luettuina, lämpöpumppujen,
  energiavarastojen,
  sähkö- ja lämpöenergiavarastot mukaan luettuina,
  sekä niiden verkkoon liittämisen
  ja uusiutuvien energialähteiden lämpö- ja jäähdytysverkkoihin integroimisen
  edellyttämien omaisuuserien rakentamista, päivittämistä ja käyttöä.
  Siihen on kuuluttava
  tarvittaessa
  myös niihin liittyvät energiaverkkoja
  koskevat luvat koskevat luvat ja ympäristöarvioinnit Lupamenettelyyn on sisällyttävä kaikki menettelyt 2 kohdan mukaisesta hakemuksen validiteetin tunnustamisesta siihen asti, kun asianomainen viranomainen tai asianomaiset viranomaiset ilmoittavat menettelyn tulosta koskevan lopullisen päätöksen. [Tark. 25] |
| --- | --- | --- |

6)

Korvataan 16 artikla seuraavasti:

”16 artikla

Lupamenettelyn organisointi ja pääperiaatteet

1)

Lupamenettelyn on katettava kaikki asiaan liittyvät hallinnolliset luvat, jotka koskevat uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian tuotantoon tarkoitettujen laitosten,
  erilaisia uusiutuvia energialähteitä yhdistelevät hybridivoimalaitokset mukaan luettuina, lämpöpumppujen,
  energiavarastojen,
  sähkö- ja lämpöenergiavarastot mukaan luettuina,
  sekä niiden verkkoon liittämisen
  ja uusiutuvien energialähteiden lämpö- ja jäähdytysverkkoihin integroimisen
  edellyttämien omaisuuserien rakentamista, päivittämistä ja käyttöä.
  Siihen on kuuluttava
  tarvittaessa
  myös niihin liittyvät energiaverkkoja
  koskevat luvat koskevat luvat ja ympäristöarvioinnit Lupamenettelyyn on sisällyttävä kaikki menettelyt 2 kohdan mukaisesta hakemuksen validiteetin tunnustamisesta siihen asti, kun asianomainen viranomainen tai asianomaiset viranomaiset ilmoittavat menettelyn tulosta koskevan lopullisen päätöksen. [Tark. 25]

| 1 a) | Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden toimivaltaisten viranomaisten pätevän henkilöstön rahoitus, täydennyskoulutus ja uudelleenkoulutus kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla on oikeasuhteista tämän direktiivin 15 b artiklan mukaisesti määritettyjen uusiutuvan energian kokonaistarpeiden täytäntöönpanon ja niiden asetuksen (EU) 2018/1999 14 artiklan mukaisesti päivitetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa ennustetun suunnitellun uusiutuvan energian tuotantokapasiteetin kannalta. Jäsenvaltioiden on kohdennettava kaikki hakemus- ja lupamenettelyihin liittyvät maksut pätevän henkilöstön lisärahoitukseen ja asianomaisen lupaviranomaisen valmiuksien parantamiseen. Jäsenvaltioiden on tuettava alue- ja paikallisviranomaisia, antamalla myös teknistä ja taloudellista tukea, lupamenettelyn helpottamiseksi. |
| --- | --- |

1 a)

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että niiden toimivaltaisten viranomaisten pätevän henkilöstön rahoitus, täydennyskoulutus ja uudelleenkoulutus kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla on oikeasuhteista tämän direktiivin 15 b artiklan mukaisesti määritettyjen uusiutuvan energian kokonaistarpeiden täytäntöönpanon ja niiden asetuksen (EU) 2018/1999 14 artiklan mukaisesti päivitetyissä kansallisissa energia- ja ilmastosuunnitelmissa ennustetun suunnitellun uusiutuvan energian tuotantokapasiteetin kannalta. Jäsenvaltioiden on kohdennettava kaikki hakemus- ja lupamenettelyihin liittyvät maksut pätevän henkilöstön lisärahoitukseen ja asianomaisen lupaviranomaisen valmiuksien parantamiseen. Jäsenvaltioiden on tuettava alue- ja paikallisviranomaisia, antamalla myös teknistä ja taloudellista tukea, lupamenettelyn helpottamiseksi.

| 2) | Toimivaltaisen viranomaisen on hakemuksen vastaanottamisen jälkeen validoitava hakemus viimeistään neljäntoista
  työpäivän
  kuluttua hakemuksen vastaanottamisesta, kun on kyse
  nopean kehittämisen alueilla
  sijaitsevista laitoksista, ja viimeistään kuukauden kuluttua vastaanottamisesta, kun on kyse
  nopean kehittämisen alueiden
  ulkopuolella sijaitsevista laitoksista, tai jos hankkeen kehittäjä ei ole toimittanut kaikkia hakemuksen käsittelemiseksi tarvittavia tietoja, pyydettävä tätä toimittamaan täydellinen hakemus neljäntoista
  työpäivän
  kuluessa tällaisen pyynnön esittämisestä. Jos hankkeen kehittäjä ei toimita täydellistä hakemusta tämän määräajan kuluessa, toimivaltainen viranomainen voi hylätä hakemuksen kirjallisesti. Jos hakemus hylätään, toimivaltaisen viranomaisen on perusteltava päätöksensä. Hankkeen kehittäjä voi jättää uuden hakemuksen uudelleen milloin tahansa hylkäämisen jälkeen. Lupamenettelyn alkamispäiväksi katsotaan päivä, jona toimivaltainen viranomainen ilmoittaa hakemuksen olevan validi. |
| --- | --- |

2)

Toimivaltaisen viranomaisen on hakemuksen vastaanottamisen jälkeen validoitava hakemus viimeistään neljäntoista
  työpäivän
  kuluttua hakemuksen vastaanottamisesta, kun on kyse
  nopean kehittämisen alueilla
  sijaitsevista laitoksista, ja viimeistään kuukauden kuluttua vastaanottamisesta, kun on kyse
  nopean kehittämisen alueiden
  ulkopuolella sijaitsevista laitoksista, tai jos hankkeen kehittäjä ei ole toimittanut kaikkia hakemuksen käsittelemiseksi tarvittavia tietoja, pyydettävä tätä toimittamaan täydellinen hakemus neljäntoista
  työpäivän
  kuluessa tällaisen pyynnön esittämisestä. Jos hankkeen kehittäjä ei toimita täydellistä hakemusta tämän määräajan kuluessa, toimivaltainen viranomainen voi hylätä hakemuksen kirjallisesti. Jos hakemus hylätään, toimivaltaisen viranomaisen on perusteltava päätöksensä. Hankkeen kehittäjä voi jättää uuden hakemuksen uudelleen milloin tahansa hylkäämisen jälkeen. Lupamenettelyn alkamispäiväksi katsotaan päivä, jona toimivaltainen viranomainen ilmoittaa hakemuksen olevan validi.

| 3) | Jäsenvaltioiden on perustettava tai nimettävä yksi tai useampi yhteyspiste
  ja annettava tietoa 18 artiklan 6 kohdan mukaisesti
  . Näiden yhteyspisteiden on annettava hakijan pyynnöstä neuvoja ja apua koko hallinnollisen luvan hakemis- ja myöntämismenettelyn ajan. Hakijan ei tarvitse koko menettelyn aikana olla yhteydessä useampaan kuin yhteen yhteyspisteeseen. Yhteyspisteen on ohjattava hakija hallinnollisen luvan hakemismenettelyn läpi – ympäristöön liittyvät vaiheet mukaan lukien – avoimella tavalla siihen saakka, kun vastuuviranomaiset tekevät yhden tai useamman päätöksen menettelyn päätteeksi, annettava hakijalle kaikki tarvittavat tiedot ja tarvittaessa otettava menettelyyn mukaan muita hallintoviranomaisia. Yhteyspisteen on varmistettava, että tässä direktiivissä säädettyjä lupamenettelyn määräaikoja noudatetaan. Hakijoiden on voitava toimittaa asiaankuuluvat asiakirjat digitaalisessa muodossa. Jäsenvaltioiden on viimeistään [kahden vuoden kuluttua voimaantulosta] varmistettava, että kaikki menettelyt toteutetaan sähköisessä muodossa.
  Jäsenvaltioiden on asetettava yleisön saataville tietoa lupamenettelystä. |
| --- | --- |

3)

Jäsenvaltioiden on perustettava tai nimettävä yksi tai useampi yhteyspiste
  ja annettava tietoa 18 artiklan 6 kohdan mukaisesti
  . Näiden yhteyspisteiden on annettava hakijan pyynnöstä neuvoja ja apua koko hallinnollisen luvan hakemis- ja myöntämismenettelyn ajan. Hakijan ei tarvitse koko menettelyn aikana olla yhteydessä useampaan kuin yhteen yhteyspisteeseen. Yhteyspisteen on ohjattava hakija hallinnollisen luvan hakemismenettelyn läpi – ympäristöön liittyvät vaiheet mukaan lukien – avoimella tavalla siihen saakka, kun vastuuviranomaiset tekevät yhden tai useamman päätöksen menettelyn päätteeksi, annettava hakijalle kaikki tarvittavat tiedot ja tarvittaessa otettava menettelyyn mukaan muita hallintoviranomaisia. Yhteyspisteen on varmistettava, että tässä direktiivissä säädettyjä lupamenettelyn määräaikoja noudatetaan. Hakijoiden on voitava toimittaa asiaankuuluvat asiakirjat digitaalisessa muodossa. Jäsenvaltioiden on viimeistään [kahden vuoden kuluttua voimaantulosta] varmistettava, että kaikki menettelyt toteutetaan sähköisessä muodossa.
  Jäsenvaltioiden on asetettava yleisön saataville tietoa lupamenettelystä.

| 4) | Yhteyspisteen on asetettava uusiutuvan energian tuotantolaitosten kehittäjien saataville menettelykäsikirja ja tarjottava myös verkossa nämä tiedot, joissa käsitellään erikseen myös pienen mittakaavan hankkeita ja itse tuotettua uusiutuvaa energiaa käyttävien kuluttajien
  , uusiutuvan energian yhteisöjen, kollektiivisia ja yksittäisiä
  hankkeita
  , ja tarjottava niille apua ja ohjattava niitä hallinnollisessa prosessissa tuen saamiseksi uusiutuvan energian tukijärjestelmistä
  . Verkossa olevissa tiedoissa on myös ilmoitettava hakijan hakemuksen kannalta oikea yhteyspiste. Jos jäsenvaltiolla on useampi kuin yksi yhteyspiste, verkossa olevissa tiedoissa on ilmoitettava hakijan hakemuksen kannalta oikea yhteyspiste. |
| --- | --- |

4)

Yhteyspisteen on asetettava uusiutuvan energian tuotantolaitosten kehittäjien saataville menettelykäsikirja ja tarjottava myös verkossa nämä tiedot, joissa käsitellään erikseen myös pienen mittakaavan hankkeita ja itse tuotettua uusiutuvaa energiaa käyttävien kuluttajien
  , uusiutuvan energian yhteisöjen, kollektiivisia ja yksittäisiä
  hankkeita
  , ja tarjottava niille apua ja ohjattava niitä hallinnollisessa prosessissa tuen saamiseksi uusiutuvan energian tukijärjestelmistä
  . Verkossa olevissa tiedoissa on myös ilmoitettava hakijan hakemuksen kannalta oikea yhteyspiste. Jos jäsenvaltiolla on useampi kuin yksi yhteyspiste, verkossa olevissa tiedoissa on ilmoitettava hakijan hakemuksen kannalta oikea yhteyspiste.

| 5) | Jäsenvaltioiden on varmistettava, että hakijoilla on helposti käytettävissään yksinkertaiset menettelyt uusiutuvaa energiaa käyttävien laitosten rakentamiseen ja käyttöön liittyvää luvan myöntämismenettelyä ja luvan myöntämistä koskevien riitojen ratkaisemiseksi, tarvittaessa myös vaihtoehtoiset riitojenratkaisumekanismit. |
| --- | --- |

5)

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että hakijoilla on helposti käytettävissään yksinkertaiset menettelyt uusiutuvaa energiaa käyttävien laitosten rakentamiseen ja käyttöön liittyvää luvan myöntämismenettelyä ja luvan myöntämistä koskevien riitojen ratkaisemiseksi, tarvittaessa myös vaihtoehtoiset riitojenratkaisumekanismit.

| 6) | Jäljempänä 16 a, 16 b ja 16 c artiklassa säädettyjen määräaikojen soveltaminen ei vaikuta oikeudelliseen muutoksenhakuun, oikeussuojakeinoihin ja muihin menettelyihin tuomioistuimissa eikä vaihtoehtoisiin riitojenratkaisumekanismeihin, mukaan lukien valitusmenettelyt sekä menettelyt ja muutoksenhaku tuomioistuinten ulkopuolella, ja niitä voidaan jatkaa enintään tällaisten menettelyjen keston ajan. |
| --- | --- |

6)

Jäljempänä 16 a, 16 b ja 16 c artiklassa säädettyjen määräaikojen soveltaminen ei vaikuta oikeudelliseen muutoksenhakuun, oikeussuojakeinoihin ja muihin menettelyihin tuomioistuimissa eikä vaihtoehtoisiin riitojenratkaisumekanismeihin, mukaan lukien valitusmenettelyt sekä menettelyt ja muutoksenhaku tuomioistuinten ulkopuolella, ja niitä voidaan jatkaa enintään tällaisten menettelyjen keston ajan.

| 7) | Jäsenvaltioiden on varmistettava, että uusiutuvan energian tuotantolaitoksen kehittämishankkeeseen tai sen verkkoon liittämiseen
  ja niihin omaisuuseriin, jotka ovat tarpeen uusiutuvien energialähteiden järjestelmään integrointiin tarvittavien energiainfrastruktuuriverkkojen kehittämiseksi 1 kohdassa kuvatun mukaisesti,
  liittyviin hallinnollisiin ja oikeudellisiin muutoksenhakuihin, ympäristönäkökohtiin liittyvät valitukset mukaan lukien, sovelletaan nopeinta mahdollista hallinnollista ja oikeudellista menettelyä, joka on käytettävissä asiaankuuluvalla kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla.

  Edellä 1 kohdassa tarkoitettu lupamenettely on tarvittaessa laajennettava kattamaan kaikki asiaan liittyvät hallinnolliset luvat, kun teollisuuslaitokset vaihtavat uusiutuvaan energiaan. |
| --- | --- |

7)

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että uusiutuvan energian tuotantolaitoksen kehittämishankkeeseen tai sen verkkoon liittämiseen
  ja niihin omaisuuseriin, jotka ovat tarpeen uusiutuvien energialähteiden järjestelmään integrointiin tarvittavien energiainfrastruktuuriverkkojen kehittämiseksi 1 kohdassa kuvatun mukaisesti,
  liittyviin hallinnollisiin ja oikeudellisiin muutoksenhakuihin, ympäristönäkökohtiin liittyvät valitukset mukaan lukien, sovelletaan nopeinta mahdollista hallinnollista ja oikeudellista menettelyä, joka on käytettävissä asiaankuuluvalla kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla.

| 7 a) | Komissio laatii jäsenvaltioille raportointimenettelyjä, joilla arvioidaan niiden lupakäytäntöjä, lupamenettelyn keskimääräistä kestoa ja henkilö- ja taloudellisia resursseja, jotka on tarkoitettu tässä artiklassa sekä 16 a ja 16 b artiklassa säädettyjen lupavaatimusten noudattamisen varmistamiseen.



  Komission arviointi julkistetaan. Komissio voi ehdottaa korjaavia toimenpiteitä tukeakseen jäsenvaltioita niiden pannessa täytäntöön lupamenettelyä auttamalla niitä uudistamaan ja virtaviivaistamaan lupamenettelyjään. |
| --- | --- |

7 a)

Komissio laatii jäsenvaltioille raportointimenettelyjä, joilla arvioidaan niiden lupakäytäntöjä, lupamenettelyn keskimääräistä kestoa ja henkilö- ja taloudellisia resursseja, jotka on tarkoitettu tässä artiklassa sekä 16 a ja 16 b artiklassa säädettyjen lupavaatimusten noudattamisen varmistamiseen.

| 7 b) | Tämän artiklan 1 kohdan ja 16 a ja 16 b artiklan säännöksiä sovelletaan myös verkkojärjestelmien kehittäjien rinnakkaiseen lupamenettelyyn, joka koskee uusiutuvan energian tuotantolaitoksen järjestelmään integroimisen kannalta välttämättömiä energiaomaisuuseriä sekä niiden liittämiseksi verkkoon tarvittavia omaisuuseriä, joita ei ole sisällytetty 1 kohdan mukaiseen lupamenettelyyn kyseisen laitoksen osalta.”; |
| --- | --- |

7 b)

Tämän artiklan 1 kohdan ja 16 a ja 16 b artiklan säännöksiä sovelletaan myös verkkojärjestelmien kehittäjien rinnakkaiseen lupamenettelyyn, joka koskee uusiutuvan energian tuotantolaitoksen järjestelmään integroimisen kannalta välttämättömiä energiaomaisuuseriä sekä niiden liittämiseksi verkkoon tarvittavia omaisuuseriä, joita ei ole sisällytetty 1 kohdan mukaiseen lupamenettelyyn kyseisen laitoksen osalta.”;

| 7) | Lisätään ▌artiklat seuraavasti:


  ”16 a artikla



  Lupamenettely uusiutuvan energian nopean kehittämisen alueilla








  1) | Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun lupamenettelyn kesto ei ylitä
  yhdeksää kuukautta
  uusiutuvan energian
  nopean kehittämisen alueilla
  toteutettavien hankkeiden osalta
  , niiden energiaverkkoelementit ja verkkoon liittäminen mukaan luettuina
  . Kyseistä
  yhdeksän kuukauden
  määräaikaa voidaan jatkaa enintään kolmella kuukaudella, kun se on poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi asianmukaisesti perusteltua. Tällaisessa tapauksessa jäsenvaltioiden on ilmoitettava selkeästi hankkeen kehittäjälle ne poikkeukselliset olosuhteet, joiden vuoksi pidennys on perusteltu. |
| --- | --- | --- |

7)

Lisätään ▌artiklat seuraavasti:

”16 a artikla

Lupamenettely uusiutuvan energian nopean kehittämisen alueilla

1)

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun lupamenettelyn kesto ei ylitä
  yhdeksää kuukautta
  uusiutuvan energian
  nopean kehittämisen alueilla
  toteutettavien hankkeiden osalta
  , niiden energiaverkkoelementit ja verkkoon liittäminen mukaan luettuina
  . Kyseistä
  yhdeksän kuukauden
  määräaikaa voidaan jatkaa enintään kolmella kuukaudella, kun se on poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi asianmukaisesti perusteltua. Tällaisessa tapauksessa jäsenvaltioiden on ilmoitettava selkeästi hankkeen kehittäjälle ne poikkeukselliset olosuhteet, joiden vuoksi pidennys on perusteltu.

| 2) | Muilla kuin uusiutuvan energian
  nopean kehittämisen alueilla
  sijaitsevien voimalaitosten päivittämisen
  , kapasiteettia ja tarvetta energiaverkkojen kehittämiseen ilman käytössä olevan alueen kasvattamista lisäävät voimalaitokset mukaan luettuina,
  ja uusien, sähkökapasiteetiltaan alle 150 kW:n laitosten perustamisen, ▌ energian varastointilaitosten
  , sähkö- ja lämpöenergiavarastot mukaan luettuina,
  ja niiden verkkoon liittämisen osalta lupamenettelyn kesto ei saa ylittää kuutta kuukautta. Kyseistä
  kuuden kuukauden
  määräaikaa voidaan jatkaa enintään kolmella kuukaudella, kun se on poikkeuksellisten olosuhteiden perusteella asianmukaisesti perusteltua, kuten ensisijaisten turvallisuussyiden perusteella silloin, kun päivittämishanke vaikuttaa merkittävästi verkkoon tai laitoksen alkuperäiseen kapasiteettiin, kokoon tai toimintaan. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava selkeästi hankkeen kehittäjälle ne poikkeukselliset olosuhteet, joiden vuoksi pidennys on perusteltu. |
| --- | --- |

2)

Muilla kuin uusiutuvan energian
  nopean kehittämisen alueilla
  sijaitsevien voimalaitosten päivittämisen
  , kapasiteettia ja tarvetta energiaverkkojen kehittämiseen ilman käytössä olevan alueen kasvattamista lisäävät voimalaitokset mukaan luettuina,
  ja uusien, sähkökapasiteetiltaan alle 150 kW:n laitosten perustamisen, ▌ energian varastointilaitosten
  , sähkö- ja lämpöenergiavarastot mukaan luettuina,
  ja niiden verkkoon liittämisen osalta lupamenettelyn kesto ei saa ylittää kuutta kuukautta. Kyseistä
  kuuden kuukauden
  määräaikaa voidaan jatkaa enintään kolmella kuukaudella, kun se on poikkeuksellisten olosuhteiden perusteella asianmukaisesti perusteltua, kuten ensisijaisten turvallisuussyiden perusteella silloin, kun päivittämishanke vaikuttaa merkittävästi verkkoon tai laitoksen alkuperäiseen kapasiteettiin, kokoon tai toimintaan. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava selkeästi hankkeen kehittäjälle ne poikkeukselliset olosuhteet, joiden vuoksi pidennys on perusteltu.

| 2 a) | Jos uusiutuvan energian tuotantolaitoksen päivittäminen kasvattaa kapasiteettia enintään 15 prosenttia, verkkoliitännät siirto- tai jakeluverkkoon on sallittava yhden kuukauden kuluessa hakemuksen jättämisestä asiaankuuluvaan yksikköön, paitsi jos on olemassa perusteltuja turvallisuusongelmia tai järjestelmän komponentit ovat teknisesti yhteensopimattomia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tarvetta arvioida mahdollisia ympäristövaikutuksia 2 b kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

2 a)

Jos uusiutuvan energian tuotantolaitoksen päivittäminen kasvattaa kapasiteettia enintään 15 prosenttia, verkkoliitännät siirto- tai jakeluverkkoon on sallittava yhden kuukauden kuluessa hakemuksen jättämisestä asiaankuuluvaan yksikköön, paitsi jos on olemassa perusteltuja turvallisuusongelmia tai järjestelmän komponentit ovat teknisesti yhteensopimattomia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tarvetta arvioida mahdollisia ympäristövaikutuksia 2 b kohdan mukaisesti.

| 2 b) | Jos aurinkovoimaloiden päivittämiseen ei liity lisätilan käyttöä ja päivityksessä noudatetaan alkuperäisen laitoksen osalta vahvistettuja sovellettavia ympäristöhaittojen lieventämistoimenpiteitä, hanke on tarvittaessa vapautettava vaatimuksesta määrittää, onko siitä tehtävä ympäristövaikutusten arviointi direktiivin 2011/92/EU 4 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

2 b)

Jos aurinkovoimaloiden päivittämiseen ei liity lisätilan käyttöä ja päivityksessä noudatetaan alkuperäisen laitoksen osalta vahvistettuja sovellettavia ympäristöhaittojen lieventämistoimenpiteitä, hanke on tarvittaessa vapautettava vaatimuksesta määrittää, onko siitä tehtävä ympäristövaikutusten arviointi direktiivin 2011/92/EU 4 artiklan mukaisesti.

| 2 c) | Jos uusiutuvan energian tuotantolaitoksen tai siihen liittyvän verkkoinfrastruktuurin, joka tarvitaan uusiutuvan energian integroimiseksi sähköjärjestelmään, päivittäminen edellyttää sen määrittämistä, sovelletaanko hankkeeseen ympäristövaikutusten arviointimenettelyä, tai hankkeelle on tehtävä ympäristövaikutusten arviointi direktiivin 2011/92/EU 4 artiklan mukaisesti, tällainen ennakkomääritys ja/tai ympäristöarviointi on rajattava koskemaan muutoksen tai laajennuksen mahdollisia vaikutuksia alkuperäiseen hankkeeseen verrattuna. [Tark. 26] |
| --- | --- |

2 c)

Jos uusiutuvan energian tuotantolaitoksen tai siihen liittyvän verkkoinfrastruktuurin, joka tarvitaan uusiutuvan energian integroimiseksi sähköjärjestelmään, päivittäminen edellyttää sen määrittämistä, sovelletaanko hankkeeseen ympäristövaikutusten arviointimenettelyä, tai hankkeelle on tehtävä ympäristövaikutusten arviointi direktiivin 2011/92/EU 4 artiklan mukaisesti, tällainen ennakkomääritys ja/tai ympäristöarviointi on rajattava koskemaan muutoksen tai laajennuksen mahdollisia vaikutuksia alkuperäiseen hankkeeseen verrattuna. [Tark. 26]

| 2 d) | Edellä mainituista lupamenettelyistä johtuvat päätökset on julkaistava. [Tark. 31] |
| --- | --- |

2 d)

Edellä mainituista lupamenettelyistä johtuvat päätökset on julkaistava. [Tark. 31]

| 3) | Poiketen siitä, mitä direktiivin 2011/92/EU 4 artiklan 2 kohdassa
  , liitteessä I olevan 6 kohdan b alakohdassa siltä osin kuin on kyse uusiutuvan vedyn tuotannosta
  ja liitteessä II olevan 3 kohdan a, b, d, h ja i ja i alakohdassa ja 6 kohdan c alakohdassa, joko yksinään tai yhdessä 13 kohdan a alakohdan kanssa, säädetään: jos kyseessä ovat uusiutuvaa energiaa koskevat hankkeet, uusiutuvan energian tuotantolaitoksia
  , mukaan lukien erilaisia uusiutuvia energioita yhdistelevät tuotantolaitokset,
  (lukuun ottamatta biomassaa käyttäviä polttolaitoksia , ▌) koskevat uudet hakemukset, mukaan lukien laitosten päivittäminen, uusiutuvan energian
  nopean kehittämisen alueilla
  , jotka on jo nimetty kyseessä olevaa teknologiaa varten, samoilla paikoilla sijaitsevat varastot sekä niiden verkkoon
  , asiaankuuluvaan energiaverkkoon,
  liittäminen,
  niihin liittyvä siirto- ja jakeluverkko ja uusiutuvien energialähteiden järjestelmään integroimiseksi tarvittavien energiaverkkojen kehittämisen edellyttämät omaisuuserät
  vapautetaan vaatimuksesta tehdä erityinen ympäristövaikutusten arviointi direktiivin 2011/92/EU 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti edellyttäen, että nämä hankkeet ovat
  tämän direktiivin
  15 c artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti vahvistettujen sääntöjen ja toimenpiteiden mukaisia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta
  tämän artiklan
  4 ja 5 kohdan soveltamista. Edellä tarkoitettua vapautusta direktiivin 2011/92/EU soveltamisesta ei sovelleta hankkeisiin, joilla todennäköisesti on merkittäviä ympäristövaikutuksia toisessa jäsenvaltiossa, tai jos jäsenvaltio, johon todennäköisesti kohdistuu merkittäviä vaikutuksia, sitä pyytää, kuten mainitun direktiivin 7 artiklassa säädetään. [Tark. 27]

  Poiketen siitä, mitä direktiivin 92/43/ETY 6 artiklan 3 kohdassa säädetään, ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen laitosten vaikutuksista Natura 2000 -alueisiin ei vaadita arviointia
  edellyttäen, että kyseiset uusiutuvan energian hankkeet ovat tämän direktiivin 15 c artiklan 1 kohdan b alakohdassa vahvistettujen sääntöjen ja toimenpiteiden mukaisia, ja jos tämän direktiivin 15 c artiklan 2 kohdan mukaisesti suoritetussa uusiutuvan energian nopean kehittämisen alueiden nimeämistä koskevien suunnitelmien asianmukaisen arvioinnin perusteella todistetaan, että laitoksilla ei ole merkittäviä vaikutuksia
  . [Tark. 15] |
| --- | --- |

3)

Poiketen siitä, mitä direktiivin 2011/92/EU 4 artiklan 2 kohdassa
  , liitteessä I olevan 6 kohdan b alakohdassa siltä osin kuin on kyse uusiutuvan vedyn tuotannosta
  ja liitteessä II olevan 3 kohdan a, b, d, h ja i ja i alakohdassa ja 6 kohdan c alakohdassa, joko yksinään tai yhdessä 13 kohdan a alakohdan kanssa, säädetään: jos kyseessä ovat uusiutuvaa energiaa koskevat hankkeet, uusiutuvan energian tuotantolaitoksia
  , mukaan lukien erilaisia uusiutuvia energioita yhdistelevät tuotantolaitokset,
  (lukuun ottamatta biomassaa käyttäviä polttolaitoksia , ▌) koskevat uudet hakemukset, mukaan lukien laitosten päivittäminen, uusiutuvan energian
  nopean kehittämisen alueilla
  , jotka on jo nimetty kyseessä olevaa teknologiaa varten, samoilla paikoilla sijaitsevat varastot sekä niiden verkkoon
  , asiaankuuluvaan energiaverkkoon,
  liittäminen,
  niihin liittyvä siirto- ja jakeluverkko ja uusiutuvien energialähteiden järjestelmään integroimiseksi tarvittavien energiaverkkojen kehittämisen edellyttämät omaisuuserät
  vapautetaan vaatimuksesta tehdä erityinen ympäristövaikutusten arviointi direktiivin 2011/92/EU 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti edellyttäen, että nämä hankkeet ovat
  tämän direktiivin
  15 c artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti vahvistettujen sääntöjen ja toimenpiteiden mukaisia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta
  tämän artiklan
  4 ja 5 kohdan soveltamista. Edellä tarkoitettua vapautusta direktiivin 2011/92/EU soveltamisesta ei sovelleta hankkeisiin, joilla todennäköisesti on merkittäviä ympäristövaikutuksia toisessa jäsenvaltiossa, tai jos jäsenvaltio, johon todennäköisesti kohdistuu merkittäviä vaikutuksia, sitä pyytää, kuten mainitun direktiivin 7 artiklassa säädetään. [Tark. 27]

Poiketen siitä, mitä direktiivin 92/43/ETY 6 artiklan 3 kohdassa säädetään, ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettujen laitosten vaikutuksista Natura 2000 -alueisiin ei vaadita arviointia
  edellyttäen, että kyseiset uusiutuvan energian hankkeet ovat tämän direktiivin 15 c artiklan 1 kohdan b alakohdassa vahvistettujen sääntöjen ja toimenpiteiden mukaisia, ja jos tämän direktiivin 15 c artiklan 2 kohdan mukaisesti suoritetussa uusiutuvan energian nopean kehittämisen alueiden nimeämistä koskevien suunnitelmien asianmukaisen arvioinnin perusteella todistetaan, että laitoksilla ei ole merkittäviä vaikutuksia
  . [Tark. 15]

| 4) | Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä 3 kohdassa tarkoitettujen hakemusten seulonta. Seulonnan tarkoituksena on oltava määrittää, aiheuttaako jokin tällaisista hankkeista hyvin todennäköisesti merkittäviä ▌ haittavaikutuksia ottaen huomioon sen maantieteellisen alueen ympäristöherkkyys, jolla hanke sijaitsee, ja tällaisia vaikutuksia ei oltu havaittu direktiivin 2001/42/EY ja tapauksen mukaan direktiivin 92/43/ETY mukaisesti tehdyssä uusiutuvan energian
  nopean kehittämisen alueiden
  nimeämistä koskevan suunnitelman tai koskevien suunnitelmien ympäristövaikutusten arvioinnissa. Hankkeiden päivittämiseen liittyvä seulonta olisi rajoitettava koskemaan muutoksen tai laajentamisen mahdollisia vaikutuksia alkuperäiseen hankkeeseen verrattuna.
  Tällaista seulontaa varten hankkeen kehittäjän on annettava tietoja hankkeen ominaispiirteistä
  , sen mahdollisista ympäristövaikutuksista
  , siitä, noudattaako se 15 c artiklan 1 kohdan b ja c alakohdan mukaisesti kyseessä olevan uusiutuvan energian
  nopean kehittämisen alueen
  osalta määritettyjä sääntöjä ja toimenpiteitä, hankkeessa hyväksytyistä lisätoimenpiteistä sekä siitä, miten näillä toimenpiteillä puututaan ympäristövaikutuksiin. Seulonta on saatettava päätökseen 30 päivän kuluessa uusia uusiutuvan energian tuotantolaitoksia koskevien hakemusten jättämispäivästä, lukuun ottamatta hakemuksia, jotka koskevat laitoksia, joiden sähköntuotantokapasiteetti on alle 150 kW. Tällaisten laitosten sekä laitosten päivittämistä koskevien uusien hakemusten osalta seulonta on saatettava päätökseen 15 päivän kuluessa. |
| --- | --- |

4)

Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä 3 kohdassa tarkoitettujen hakemusten seulonta. Seulonnan tarkoituksena on oltava määrittää, aiheuttaako jokin tällaisista hankkeista hyvin todennäköisesti merkittäviä ▌ haittavaikutuksia ottaen huomioon sen maantieteellisen alueen ympäristöherkkyys, jolla hanke sijaitsee, ja tällaisia vaikutuksia ei oltu havaittu direktiivin 2001/42/EY ja tapauksen mukaan direktiivin 92/43/ETY mukaisesti tehdyssä uusiutuvan energian
  nopean kehittämisen alueiden
  nimeämistä koskevan suunnitelman tai koskevien suunnitelmien ympäristövaikutusten arvioinnissa. Hankkeiden päivittämiseen liittyvä seulonta olisi rajoitettava koskemaan muutoksen tai laajentamisen mahdollisia vaikutuksia alkuperäiseen hankkeeseen verrattuna.

Tällaista seulontaa varten hankkeen kehittäjän on annettava tietoja hankkeen ominaispiirteistä
  , sen mahdollisista ympäristövaikutuksista
  , siitä, noudattaako se 15 c artiklan 1 kohdan b ja c alakohdan mukaisesti kyseessä olevan uusiutuvan energian
  nopean kehittämisen alueen
  osalta määritettyjä sääntöjä ja toimenpiteitä, hankkeessa hyväksytyistä lisätoimenpiteistä sekä siitä, miten näillä toimenpiteillä puututaan ympäristövaikutuksiin. Seulonta on saatettava päätökseen 30 päivän kuluessa uusia uusiutuvan energian tuotantolaitoksia koskevien hakemusten jättämispäivästä, lukuun ottamatta hakemuksia, jotka koskevat laitoksia, joiden sähköntuotantokapasiteetti on alle 150 kW. Tällaisten laitosten sekä laitosten päivittämistä koskevien uusien hakemusten osalta seulonta on saatettava päätökseen 15 päivän kuluessa.

| 5) | Edellä 3 kohdassa tarkoitetut hakemukset on hyväksyttävä seulonnan jälkeen ympäristönäkökohtien osalta vaatimatta toimivaltaiselta viranomaiselta nimenomaista päätöstä, ellei toimivaltainen viranomainen tee asianmukaisesti perusteltua ja selkeään näyttöön perustuvaa hallinnollista päätöstä, jonka mukaan tietyllä hankkeella on sen sijaintipaikkana olevan maantieteellisen alueen ympäristöherkkyys huomioon ottaen erittäin todennäköisesti merkittäviä ▌haittavaikutuksia, joita ei voida lieventää toimenpiteillä, jotka on yksilöity uusiutuvan energian
  nopean kehittämisen alueita
  koskevassa suunnitelmassa tai suunnitelmissa tai joita hankkeen kehittäjä on hankkeelle ehdottanut. Päätös on asetettava julkisesti saataville. Tällaisista hankkeista on tehtävä direktiivin 2011/92/EU mukainen arviointi ja tarvittaessa direktiivin 92/43/ETY 6 artiklan 3 kohdan mukainen arviointi, joka on tehtävä kuuden kuukauden kuluessa seulontapäätöksestä. |
| --- | --- |

5)

Edellä 3 kohdassa tarkoitetut hakemukset on hyväksyttävä seulonnan jälkeen ympäristönäkökohtien osalta vaatimatta toimivaltaiselta viranomaiselta nimenomaista päätöstä, ellei toimivaltainen viranomainen tee asianmukaisesti perusteltua ja selkeään näyttöön perustuvaa hallinnollista päätöstä, jonka mukaan tietyllä hankkeella on sen sijaintipaikkana olevan maantieteellisen alueen ympäristöherkkyys huomioon ottaen erittäin todennäköisesti merkittäviä ▌haittavaikutuksia, joita ei voida lieventää toimenpiteillä, jotka on yksilöity uusiutuvan energian
  nopean kehittämisen alueita
  koskevassa suunnitelmassa tai suunnitelmissa tai joita hankkeen kehittäjä on hankkeelle ehdottanut. Päätös on asetettava julkisesti saataville. Tällaisista hankkeista on tehtävä direktiivin 2011/92/EU mukainen arviointi ja tarvittaessa direktiivin 92/43/ETY 6 artiklan 3 kohdan mukainen arviointi, joka on tehtävä kuuden kuukauden kuluessa seulontapäätöksestä.

| 6) | Jos asianomaisilta hallintoelimiltä ei 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen hakemusten lupamenettelyssä saada vastausta asetetussa määräajassa, asian käsittelyn hallinnolliset vaiheet katsotaan
  hankkeen kehittäjän pyynnöstä
  hyväksytyiksi, lukuun ottamatta tapauksia, joissa hankkeesta on tehtävä ympäristövaikutusten arviointi 5 kohdan mukaisesti. Kaikki tästä seuraavat päätökset on asetettava julkisesti saataville. |
| --- | --- |

6)

Jos asianomaisilta hallintoelimiltä ei 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen hakemusten lupamenettelyssä saada vastausta asetetussa määräajassa, asian käsittelyn hallinnolliset vaiheet katsotaan
  hankkeen kehittäjän pyynnöstä
  hyväksytyiksi, lukuun ottamatta tapauksia, joissa hankkeesta on tehtävä ympäristövaikutusten arviointi 5 kohdan mukaisesti. Kaikki tästä seuraavat päätökset on asetettava julkisesti saataville.

| 6 a) | Jäsenvaltioiden on jaettava ja hyödynnettävä lupamenettelyssä parhaita käytäntöjä. |
| --- | --- |

6 a)

Jäsenvaltioiden on jaettava ja hyödynnettävä lupamenettelyssä parhaita käytäntöjä.

16 b artikla

Lupamenettely uusiutuvan energian nopean kehittämisen alueiden ulkopuolella

| 1) | Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun lupamenettelyn kesto ei ylitä
  18:aa kuukautta
  .
  Tätä ajanjaksoa sovelletaan uusiutuvia energialähteitä käyttäviin hybridivoimalaitoksiin ja niihin liittyviin energiaverkkoihin, jotka koskevat
  uusiutuvan energian
  nopean kehittämisen alueiden
  ulkopuolella
  toteutettavia hankkeita
  . Kyseistä
  18 kuukauden
  määräaikaa voidaan jatkaa enintään kolmella kuukaudella, kun se on poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi asianmukaisesti perusteltua. Tällaisessa tapauksessa jäsenvaltioiden on ilmoitettava selkeästi hankkeen kehittäjälle ne poikkeukselliset olosuhteet, joiden vuoksi pidennys on perusteltu. |
| --- | --- |

1)

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun lupamenettelyn kesto ei ylitä
  18:aa kuukautta
  .
  Tätä ajanjaksoa sovelletaan uusiutuvia energialähteitä käyttäviin hybridivoimalaitoksiin ja niihin liittyviin energiaverkkoihin, jotka koskevat
  uusiutuvan energian
  nopean kehittämisen alueiden
  ulkopuolella
  toteutettavia hankkeita
  . Kyseistä
  18 kuukauden
  määräaikaa voidaan jatkaa enintään kolmella kuukaudella, kun se on poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi asianmukaisesti perusteltua. Tällaisessa tapauksessa jäsenvaltioiden on ilmoitettava selkeästi hankkeen kehittäjälle ne poikkeukselliset olosuhteet, joiden vuoksi pidennys on perusteltu.

| 2) | Jos direktiivin 2011/92/EU tai direktiivin 92/43/ETY nojalla edellytetään ympäristöarviointia, se on tehtävä yhdellä menettelyllä, jossa yhdistyvät kaikki tietyn hankkeen asiaankuuluvat arvioinnit. Kun tällaista ympäristövaikutusten arviointia edellytetään, toimivaltaisen viranomaisen on hankkeen kehittäjän toimittamat tiedot huomioon ottaen annettava lausunto niiden tietojen laajuudesta ja yksityiskohtaisuudesta, jotka hankkeen kehittäjän on sisällytettävä ympäristövaikutusten arviointiselostukseen ja joiden kattavuutta ei myöhemmin laajenneta. Jos tietyissä hankkeissa on toteutettu
  kaikki tarvittavat lieventävät toimenpiteet
  , direktiivin 92/43/ETY 12 artiklan 1 kohdan ja direktiivin 2009/147/EY 5 artiklan nojalla suojeltujen lajien tappamista tai häiritsemistä ei pidetä tahallisena. Jos uusia lieventäviä toimenpiteitä, joilla pyritään estämään mahdollisuuksien mukaan neuvoston direktiivin 92/43/ETY ja direktiivin 2009/147/EY nojalla suojeltujen lajien tappaminen tai häiritseminen tai muut mahdolliset ympäristövaikutukset, ei ole testattu laajasti niiden vaikuttavuuden osalta, jäsenvaltiot voivat sallia niiden käytön yhdessä tai useammassa pilottihankkeessa rajoitetun ajan edellyttäen, että tällaisten toimenpiteiden vaikuttavuutta seurataan tiiviisti ja jos ne eivät osoittaudu vaikuttaviksi, toteutetaan viipymättä aiheellisia toimenpiteitä. Hankkeiden
  , kapasiteettia ja tarvetta energiaverkkojen kehittämiseen ilman käytössä olevan alueen kasvattamista lisäävät voimalaitokset mukaan luettuina,
  päivittämistä ja sähkökapasiteetiltaan alle 150 kW:n uusien laitosten perustamista, samoilla paikoilla sijaitsevia varastointilaitoksia ja niiden verkkoon liittämistä uusiutuvan energian
  nopean kehittämisen alueiden
  ulkopuolella koskevan lupamenettelyn kesto ei saa ylittää
  kuutta kuukautta
  , ympäristövaikutusten arviointi mukaan luettuna, jos sitä vaaditaan asiaa koskevassa lainsäädännössä. Kyseistä
  kuuden kuukauden
  määräaikaa voidaan jatkaa enintään kolmella kuukaudella, kun se on poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi asianmukaisesti perusteltua. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava selkeästi hankkeiden kehittäjille ne poikkeukselliset olosuhteet, joiden vuoksi pidennys on perusteltu. [Tark. 28]

  Jäsenvaltioiden on helpotettava
  nopean kehittämisen alueiden
  ulkopuolella sijaitsevien hankkeiden päivittämistä varmistamalla, että jos unionin ympäristölainsäädännössä edellytetään hankkeen ympäristöarviointia, tällainen arviointi rajoittuu muutoksen tai laajennuksen mahdollisiin vaikutuksiin alkuperäiseen hankkeeseen verrattuna. |
| --- | --- |

2)

Jos direktiivin 2011/92/EU tai direktiivin 92/43/ETY nojalla edellytetään ympäristöarviointia, se on tehtävä yhdellä menettelyllä, jossa yhdistyvät kaikki tietyn hankkeen asiaankuuluvat arvioinnit. Kun tällaista ympäristövaikutusten arviointia edellytetään, toimivaltaisen viranomaisen on hankkeen kehittäjän toimittamat tiedot huomioon ottaen annettava lausunto niiden tietojen laajuudesta ja yksityiskohtaisuudesta, jotka hankkeen kehittäjän on sisällytettävä ympäristövaikutusten arviointiselostukseen ja joiden kattavuutta ei myöhemmin laajenneta. Jos tietyissä hankkeissa on toteutettu
  kaikki tarvittavat lieventävät toimenpiteet
  , direktiivin 92/43/ETY 12 artiklan 1 kohdan ja direktiivin 2009/147/EY 5 artiklan nojalla suojeltujen lajien tappamista tai häiritsemistä ei pidetä tahallisena. Jos uusia lieventäviä toimenpiteitä, joilla pyritään estämään mahdollisuuksien mukaan neuvoston direktiivin 92/43/ETY ja direktiivin 2009/147/EY nojalla suojeltujen lajien tappaminen tai häiritseminen tai muut mahdolliset ympäristövaikutukset, ei ole testattu laajasti niiden vaikuttavuuden osalta, jäsenvaltiot voivat sallia niiden käytön yhdessä tai useammassa pilottihankkeessa rajoitetun ajan edellyttäen, että tällaisten toimenpiteiden vaikuttavuutta seurataan tiiviisti ja jos ne eivät osoittaudu vaikuttaviksi, toteutetaan viipymättä aiheellisia toimenpiteitä. Hankkeiden
  , kapasiteettia ja tarvetta energiaverkkojen kehittämiseen ilman käytössä olevan alueen kasvattamista lisäävät voimalaitokset mukaan luettuina,
  päivittämistä ja sähkökapasiteetiltaan alle 150 kW:n uusien laitosten perustamista, samoilla paikoilla sijaitsevia varastointilaitoksia ja niiden verkkoon liittämistä uusiutuvan energian
  nopean kehittämisen alueiden
  ulkopuolella koskevan lupamenettelyn kesto ei saa ylittää
  kuutta kuukautta
  , ympäristövaikutusten arviointi mukaan luettuna, jos sitä vaaditaan asiaa koskevassa lainsäädännössä. Kyseistä
  kuuden kuukauden
  määräaikaa voidaan jatkaa enintään kolmella kuukaudella, kun se on poikkeuksellisten olosuhteiden vuoksi asianmukaisesti perusteltua. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava selkeästi hankkeiden kehittäjille ne poikkeukselliset olosuhteet, joiden vuoksi pidennys on perusteltu. [Tark. 28]

Jäsenvaltioiden on helpotettava
  nopean kehittämisen alueiden
  ulkopuolella sijaitsevien hankkeiden päivittämistä varmistamalla, että jos unionin ympäristölainsäädännössä edellytetään hankkeen ympäristöarviointia, tällainen arviointi rajoittuu muutoksen tai laajennuksen mahdollisiin vaikutuksiin alkuperäiseen hankkeeseen verrattuna.

| 2 a) | Jos uusiutuvan energian tuotantolaitoksen päivittäminen kasvattaa kapasiteettia enintään 15 prosenttia, verkkoliitännät siirto- tai jakeluverkkoon on

  sallittava

  yhden kuukauden kuluessa hakemuksen jättämisestä asiaankuuluvaan yksikköön, paitsi jos on olemassa perusteltuja turvallisuusongelmia tai järjestelmän komponentit ovat teknisesti yhteensopimattomia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tarvetta arvioida mahdollisia ympäristövaikutuksia 2 b kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

2 a)

Jos uusiutuvan energian tuotantolaitoksen päivittäminen kasvattaa kapasiteettia enintään 15 prosenttia, verkkoliitännät siirto- tai jakeluverkkoon on

  sallittava

  yhden kuukauden kuluessa hakemuksen jättämisestä asiaankuuluvaan yksikköön, paitsi jos on olemassa perusteltuja turvallisuusongelmia tai järjestelmän komponentit ovat teknisesti yhteensopimattomia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tarvetta arvioida mahdollisia ympäristövaikutuksia 2 b kohdan mukaisesti.

| 2 b) | Jos aurinkovoimaloiden päivittämiseen ei liity lisätilan käyttöä ja päivityksessä noudatetaan alkuperäisen laitoksen osalta vahvistettuja sovellettavia ympäristöhaittojen lieventämistoimenpiteitä, hanke on tarvittaessa vapautettava vaatimuksesta määrittää, onko siitä tehtävä ympäristövaikutusten arviointi direktiivin 2011/92/EU 4 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

2 b)

Jos aurinkovoimaloiden päivittämiseen ei liity lisätilan käyttöä ja päivityksessä noudatetaan alkuperäisen laitoksen osalta vahvistettuja sovellettavia ympäristöhaittojen lieventämistoimenpiteitä, hanke on tarvittaessa vapautettava vaatimuksesta määrittää, onko siitä tehtävä ympäristövaikutusten arviointi direktiivin 2011/92/EU 4 artiklan mukaisesti.

| 2 c) | Jos uusiutuvan energian tuotantolaitoksen tai siihen liittyvän verkkoinfrastruktuurin, joka tarvitaan uusiutuvan energian integroimiseksi sähköjärjestelmään, päivittäminen edellyttää sen määrittämistä, sovelletaanko hankkeeseen ympäristövaikutusten arviointimenettelyä, tai hankkeelle on tehtävä ympäristövaikutusten arviointi direktiivin 2011/92/EU 4 artiklan mukaisesti, tällainen ennakkomääritys ja/tai ympäristöarviointi on rajattava koskemaan muutoksen tai laajennuksen mahdollisia vaikutuksia alkuperäiseen hankkeeseen verrattuna. |
| --- | --- |

2 c)

Jos uusiutuvan energian tuotantolaitoksen tai siihen liittyvän verkkoinfrastruktuurin, joka tarvitaan uusiutuvan energian integroimiseksi sähköjärjestelmään, päivittäminen edellyttää sen määrittämistä, sovelletaanko hankkeeseen ympäristövaikutusten arviointimenettelyä, tai hankkeelle on tehtävä ympäristövaikutusten arviointi direktiivin 2011/92/EU 4 artiklan mukaisesti, tällainen ennakkomääritys ja/tai ympäristöarviointi on rajattava koskemaan muutoksen tai laajennuksen mahdollisia vaikutuksia alkuperäiseen hankkeeseen verrattuna.

| 2 d) | Lupamenettelyistä johtuvat päätökset on julkaistava. [Tark. 29] |
| --- | --- |

2 d)

Lupamenettelyistä johtuvat päätökset on julkaistava. [Tark. 29]

16 c artikla

Lupamenettely aurinkoenergialaitteiden asentamiseksi keinotekoisiin rakenteisiin

| 1) | Jäsenvaltioiden on varmistettava, että
  tämän direktiivin
  16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu lupamenettely, joka koskee aurinkoenergialaitteiden,
  myös katolle asennettavien ja samalla paikalla sijaitsevien energiavarastojen,
  mukaan lukien rakennuksiin integroidut aurinkoenergiajärjestelmät, asentamista nykyisiin tai tuleviin keinotekoisiin rakenteisiin, keinotekoisia vedenpintoja lukuun ottamatta, ei ylitä
  yhtä
  kuukautta edellyttäen, että tällaisten rakenteiden ensisijaisena tavoitteena ei ole aurinkoenergian tuotanto.
  Jäsenvaltioiden on säädettävä tämän direktiivin 17 artiklassa säädetystä yksinkertaisesta ilmoitusmenettelystä sellaisten aurinkovoimaloiden osalta, joiden teho on enintään 50 kW, mukaan lukien uusiutuvan energian tuottajakuluttajat, yhdessä toimivat uusiutuvan energian tuottajakuluttajat ja uusiutuvan energian yhteisöt.
  Poiketen siitä, mitä direktiivin 2011/92/EU 4 artiklan 2 kohdassa ja kyseisen direktiivin liitteessä II olevan 3 kohdan a ja b alakohdassa, joko yksinään tai yhdessä 13 kohdan a alakohdan kanssa, säädetään, tällainen aurinkoenergialaitteiden asennus vapautetaan tarvittaessa vaatimuksesta tehdä erityinen ympäristövaikutusten arviointi direktiivin 2011/92/EU 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti.’ [Tark. 30cp]


  Jäsenvaltioiden on varmistettava, että vielä voimassa olevat rakentamista koskevat vaatimukset poistetaan. Jäsenvaltioiden on myös laadittava etenemissuunnitelma muiden esteiden poistamiseksi ja aurinkoenergian käyttöönoton nopeuttamiseksi. [Tark. 30cp] |
| --- | --- |

1)

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että
  tämän direktiivin
  16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu lupamenettely, joka koskee aurinkoenergialaitteiden,
  myös katolle asennettavien ja samalla paikalla sijaitsevien energiavarastojen,
  mukaan lukien rakennuksiin integroidut aurinkoenergiajärjestelmät, asentamista nykyisiin tai tuleviin keinotekoisiin rakenteisiin, keinotekoisia vedenpintoja lukuun ottamatta, ei ylitä
  yhtä
  kuukautta edellyttäen, että tällaisten rakenteiden ensisijaisena tavoitteena ei ole aurinkoenergian tuotanto.
  Jäsenvaltioiden on säädettävä tämän direktiivin 17 artiklassa säädetystä yksinkertaisesta ilmoitusmenettelystä sellaisten aurinkovoimaloiden osalta, joiden teho on enintään 50 kW, mukaan lukien uusiutuvan energian tuottajakuluttajat, yhdessä toimivat uusiutuvan energian tuottajakuluttajat ja uusiutuvan energian yhteisöt.
  Poiketen siitä, mitä direktiivin 2011/92/EU 4 artiklan 2 kohdassa ja kyseisen direktiivin liitteessä II olevan 3 kohdan a ja b alakohdassa, joko yksinään tai yhdessä 13 kohdan a alakohdan kanssa, säädetään, tällainen aurinkoenergialaitteiden asennus vapautetaan tarvittaessa vaatimuksesta tehdä erityinen ympäristövaikutusten arviointi direktiivin 2011/92/EU 2 artiklan 1 kohdan mukaisesti.’ [Tark. 30cp]

| 1 a) | Jäsenvaltioiden on varmistettava, että rakennukseen integroidun aurinkoenergialaitteiston asentaminen vapautetaan direktiivin 2011/92/EU 2 artiklan 1 kohdan mukaisesta ympäristövaikutusten arvioinnista ja rakennuslupamenettelystä. |
| --- | --- |

1 a)

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että rakennukseen integroidun aurinkoenergialaitteiston asentaminen vapautetaan direktiivin 2011/92/EU 2 artiklan 1 kohdan mukaisesta ympäristövaikutusten arvioinnista ja rakennuslupamenettelystä.

16 d artikla

Erittäin tärkeä yleinen etu

Jäsenvaltioiden on viimeistään
  ... päivänä ...kuuta ...
  [kolmen kuukauden kuluttua voimaantulosta]] ja kunnes ilmastoneutraalius on saavutettu, varmistettava, että lupamenettelyssä uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian tuotantolaitosten suunnittelun, rakentamisen ja käytön, niiden verkkoon liittämisen ja asiaankuuluvan verkon itsensä sekä varastointimenetelmien katsotaan olevan erittäin tärkeän yleisen edun mukaisia ja palvelevan kansanterveyttä ja turvallisuutta, kun oikeudellisia etuja tasapainotetaan yksittäisissä tapauksissa direktiivin 92/43/ETY 6 artiklan 4 kohdan ja 16 artiklan 1 kohdan c alakohdan, direktiivin 2000/60/EY 4 artiklan 7 kohdan ja direktiivin 2009/147/EY 9 artiklan 1 kohdan a alakohdan soveltamiseksi. ▌

Viimeistään ... [yhden kuukauden kuluttua tämän direktiivin voimaantulopäivästä] komissio antaa oikeudellisen epävarmuuden vähentämiseksi ohjeita siitä, miten tämä artikla pannaan täytäntöön voimassa olevien unionin lainsäädännön vaatimusten ja Euroopan unionin tuomioistuimen asiaa koskevien tuomioiden mukaisesti. [Tark. 17]

16 e artikla

Lämpöpumppujen käyttöönoton nopeuttaminen

1.
     
  Lämpöpumppujen asentamista koskeva lupamenettely ei saa ylittää yhtä kuukautta.

2.
     
  Verkkoliitännät siirto- tai jakeluverkkoon on sallittava seuraavien laitteistojen osalta sen jälkeen, kun asiasta on ilmoitettu asianomaiselle yksikölle:

| a) | lämpöpumput, joiden sähköteho on enintään 12 kW; sekä |
| --- | --- |

a)

lämpöpumput, joiden sähköteho on enintään 12 kW; sekä

| b) | direktiivin (EU) 2018/2001 2 artiklan 14 kohdassa tarkoitettujen itse tuotettua uusiutuvaa energiaa käyttävien kuluttajien, yhdessä toimivien itse tuotettua uusiutuvaa energiaa käyttävien kuluttajien ja uusiutuvan energian yhteisöjen asentamat lämpöpumput, joiden sähköteho on enintään 50 kW, edellyttäen, että itse tuotettua uusiutuvaa energiaa käyttävän kuluttajan uusiutuvan sähkön tuotantolaitoksen teho on vähintään 60 prosenttia lämpöpumpun tehosta, paitsi jos on olemassa perusteltuja turvallisuusongelmia tai järjestelmän komponentit ovat teknisesti yhteensopimattomia. |
| --- | --- |

b)

direktiivin (EU) 2018/2001 2 artiklan 14 kohdassa tarkoitettujen itse tuotettua uusiutuvaa energiaa käyttävien kuluttajien, yhdessä toimivien itse tuotettua uusiutuvaa energiaa käyttävien kuluttajien ja uusiutuvan energian yhteisöjen asentamat lämpöpumput, joiden sähköteho on enintään 50 kW, edellyttäen, että itse tuotettua uusiutuvaa energiaa käyttävän kuluttajan uusiutuvan sähkön tuotantolaitoksen teho on vähintään 60 prosenttia lämpöpumpun tehosta, paitsi jos on olemassa perusteltuja turvallisuusongelmia tai järjestelmän komponentit ovat teknisesti yhteensopimattomia.

3.
     
  Lupamenettelyistä johtuvat päätökset on julkaistava. [Tark. 32]

16 f artikla

Jäsenvaltioiden on raportoitava komissiolle

| a) | uusiutuvista energialähteistä energiaa tuottavien laitosten lupamenettelyjen kestosta sekä uusiutuvan energian nopean kehittämisen alueilla että niiden ulkopuolella; |
| --- | --- |

a)

uusiutuvista energialähteistä energiaa tuottavien laitosten lupamenettelyjen kestosta sekä uusiutuvan energian nopean kehittämisen alueilla että niiden ulkopuolella;

| b) | 16 d artiklan vaikutuksesta lupamenettelyn ja oikeudellisten menettelyjen kestoon. |
| --- | --- |

b)

16 d artiklan vaikutuksesta lupamenettelyn ja oikeudellisten menettelyjen kestoon.

Komissio arvioi jäsenvaltioiden toimittamat tiedot ja ehdottaa tarvittaessa muutoksia asiaa koskevaan lainsäädäntöön.”.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

4 artikla

Saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä

| 1) | Jäsenvaltioiden on saatettava 1 artiklan 10 kohdan noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään [
  yksi kuukausi
  tämän direktiivin voimaantulosta]. [Tark. 35]

  Jäsenvaltioiden on saatettava 1 artiklan 1, 2, 3, 4, 6, 8 ja 9 kohdan ja 3 artiklan noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään [
  kuusi kuukautta
  tämän direktiivin voimaantulosta]. [Tark. 36]

  Jäsenvaltioiden on saatettava 1 artiklan 5 ja 7 kohdan ja 2 artiklan noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään [
  yksi vuosi
  tämän direktiivin voimaantulosta]. [Tark. 37]

  Niiden on viipymättä toimitettava nämä säännökset kirjallisina komissiolle.
  Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään. |
| --- | --- |

1)

Jäsenvaltioiden on saatettava 1 artiklan 10 kohdan noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään [
  yksi kuukausi
  tämän direktiivin voimaantulosta]. [Tark. 35]

Jäsenvaltioiden on saatettava 1 artiklan 1, 2, 3, 4, 6, 8 ja 9 kohdan ja 3 artiklan noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään [
  kuusi kuukautta
  tämän direktiivin voimaantulosta]. [Tark. 36]

Jäsenvaltioiden on saatettava 1 artiklan 5 ja 7 kohdan ja 2 artiklan noudattamisen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään [
  yksi vuosi
  tämän direktiivin voimaantulosta]. [Tark. 37]

Niiden on viipymättä toimitettava nämä säännökset kirjallisina komissiolle.

Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään.

| 2) | Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle. |
| --- | --- |

2)

Jäsenvaltioiden on toimitettava tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä antamansa keskeiset kansalliset säännökset kirjallisina komissiolle.

5 artikla

Voimaantulo

Tämä direktiivi tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

6 artikla

Osoitus

Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.

Tehty ▌

Euroopan parlamentin puolesta

Puhemies

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

---

(1)  Asia päätettiin palauttaa asiasta vastaavaan valiokuntaan toimielinten välisiä neuvotteluja varten työjärjestyksen 59 artiklan 4 kohdan neljännen alakohdan mukaisesti (A9-0283/2022).

1

(*1)  Tarkistukset: uusi tai muutettu teksti merkitään lihavoidulla kursiivilla, poistot symbolilla ▌.

*1

(2)  EUVL C , , s. .

2

(3)  EUVL C , , s. .

3

(4)  
  Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ...

4

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ...

(5)  Komission tiedonanto COM(2019)0640, Euroopan vihreän kehityksen ohjelma.

5

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/1119, annettu 30 päivänä kesäkuuta 2021, puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi sekä asetusten (EY) N:o 401/2009 ja (EU) 2018/1999 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki) (EUVL L 243, 9.7.2021, s. 1).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/42/EY, annettu 27 päivänä kesäkuuta 2001, tiettyjen suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutusten arvioinnista (EYVL L 197, 21.7.2001, s. 30).

7

(8)  Neuvoston päätös 2005/370/EY, tehty 17 päivänä helmikuuta 2005, tiedon saantia, yleisön osallistumisoikeutta päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeutta ympäristöasioissa koskevan yleissopimuksen tekemisestä Euroopan yhteisön puolesta (EUVL L 124, 17.5.2005, s. 1).

8

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2011/92/EU, annettu 13 päivänä joulukuuta 2011, tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ympäristövaikutusten arvioinnista (EUVL L 26, 28.1.2012, s. 1).

9

(10)  Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta (EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7).

10

(11)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/147/EY, annettu 30 päivänä marraskuuta 2009, luonnonvaraisten lintujen suojelusta (EUVL L 20, 26.1.2010, s. 7).

11

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/147/EY, annettu 30 päivänä marraskuuta 2009, luonnonvaraisten lintujen suojelusta (EUVL L 20, 26.1.2010, s. 7).

(12)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/240, annettu 10 päivänä helmikuuta 2021, teknisen tuen välineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 1).

12

(13)  EUVL C 369, 17.12.2011, s. 14.

13

(14)  Unionin tuomioistuimen tuomio, 8.7.2019, komissio v. Belgia, C-543/17, ECLI: EU: C:2019:573.

14

(15)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/89/EU, annettu 23 päivänä heinäkuuta 2014, merten aluesuunnittelun puitteista (EUVL L 257, 28.8.2014, s. 135).

15

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/89/EU, annettu 23 päivänä heinäkuuta 2014, merten aluesuunnittelun puitteista (EUVL L 257, 28.8.2014, s. 135).

(16)  
  Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta (EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7).

16

Neuvoston direktiivi 92/43/ETY, annettu 21 päivänä toukokuuta 1992, luontotyyppien sekä luonnonvaraisen eläimistön ja kasviston suojelusta (EYVL L 206, 22.7.1992, s. 7).

(17)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/147/EY, annettu 30 päivänä marraskuuta 2009, luonnonvaraisten lintujen suojelusta (EUVL L 20, 26.1.2010, s. 7).

17

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2009/147/EY, annettu 30 päivänä marraskuuta 2009, luonnonvaraisten lintujen suojelusta (EUVL L 20, 26.1.2010, s. 7).

---