# Uradni list C 161/5. m

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 161 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 665. maj 2023 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 161

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 665. maj 2023

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | |
| | EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2022–2023Seje: 9.–10. novembra 2022SPREJETA BESEDILA | 1 |

Vsebina

Stran

EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2022–2023Seje: 9.–10. novembra 2022SPREJETA BESEDILA

EVROPSKI PARLAMENT

1

---

| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| --- | --- |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | četrtek 10. novembra 2022 |
| 2023/C 161/01 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. novembra 2022 o e-športu in videoigrah (2022/2027(INI)) | 2 |
| 2023/C 161/02 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. novembra 2022 o rasni pravičnosti, nediskriminaciji in boju proti rasizmu v EU (2022/2005(INI)) | 10 |

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

četrtek 10. novembra 2022

2023/C 161/01

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. novembra 2022 o e-športu in videoigrah (2022/2027(INI))

2

2023/C 161/02

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. novembra 2022 o rasni pravičnosti, nediskriminaciji in boju proti rasizmu v EU (2022/2005(INI))

10

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Evropski parlament |
| | četrtek 10. novembra 2022 |
| 2023/C 161/03 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. novembra 2022 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Sporazuma med Evropsko unijo in Ukrajino o cestnem prevozu blaga (11050/2022 – C9-0299/2022 – 2022/0200(NLE)) | 20 |
| 2023/C 161/04 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. novembra 2022 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Moldavijo o cestnem prevozu blaga (11052/2022 – C9-0304/2022 – 2022/0201(NLE)) | 21 |
| 2023/C 161/05 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. novembra 2022 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, sporazuma o spremembi seznamov specifičnih obvez na podlagi Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami, da se vključi Priloga 1 k Izjavi o zaključku pogajanj o nacionalnem urejanju storitev z dne 2. decembra 2021 (09982/2022 – C9-0224/2022 – 2022/0174(NLE)) | 22 |
| 2023/C 161/06 | P9_TA(2022)0379Izkrivljajoče tuje subvencijeZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. novembra 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o tujih subvencijah, ki izkrivljajo notranji trg (COM(2021)0223 – C9-0167/2021 – 2021/0114(COD))P9_TC1-COD(2021)0114Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 10. novembra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta tujih subvencijah, ki izkrivljajo notranji trg | 23 |
| 2023/C 161/07 | P9_TA(2022)0380Direktiva o poročanju podjetij o trajnostnostiZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. novembra 2022 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2013/34/EU, Direktive 2004/109/ES, Direktive 2006/43/ES in Uredbe (EU) št. 537/2014 glede poročanja podjetij o trajnostnosti (COM(2021)0189 – C9-0147/2021 – 2021/0104(COD))P9_TC1-COD(2021)0104Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 10. novembra 2022 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2022/... o spremembi Uredbe (EU) št. 537/2014, Direktive 2004/109/ES, Direktive 2006/43/ES in Direktive 2013/34/EU glede poročanja podjetij o trajnostnosti | 26 |
| 2023/C 161/08 | P9_TA(2022)0381Digitalne finance: akt o digitalni operativni odpornosti (DORA)Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. novembra 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o digitalni operativni odpornosti za finančni sektor in spremembi uredb (ES) št. 1060/2009, (EU) št. 648/2012, (EU) št. 600/2014 in (EU) št. 909/2014 (COM(2020)0595 – C9-0304/2020 – 2020/0266(COD))P9_TC1-COD(2020)0266Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 10. novembra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o digitalni operativni odpornosti za finančni sektor in spremembi uredb (ES) št. 1060/2009, (EU) št. 648/2012, (EU) št. 600/2014, (EU) št. 909/2014 in (EU) 2016/1011 | 27 |
| 2023/C 161/09 | P9_TA(2022)0382Digitalne finance: sprememba direktive o zahtevah glede digitalne operativne odpornostiZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. novembra 2022 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2006/43/ES, 2009/65/ES, 2009/138/ES, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/65/EU, (EU) 2015/2366 in (EU) 2016/2341 (COM(2020)0596 – C9-0303/2020 – 2020/0268(COD))P9_TC1-COD(2020)0268Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 10. novembra 2022 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2009/65/ES, 2009/138/ES, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/59/EU, 2014/65/EU, (EU) 2015/2366 in (EU) 2016/2341 glede digitalne operativne odpornosti za finančni sektor | 28 |
| 2023/C 161/10 | P9_TA(2022)0383Visoka skupna raven kibernetske varnosti v UnijiZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. novembra 2022 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih za visoko skupno raven kibernetske varnosti v Uniji in razveljavitvi Direktive (EU) 2016/1148 (COM(2020)0823 – C9-0422/2020 – 2020/0359(COD))P9_TC1-COD(2020)0359Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 10. novembra 2022 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih za visoko skupno raven kibernetske varnosti v Uniji, spremembi Uredbe (EU) št. 910/2014 in Direktive (EU) 2018/1972 ter razveljavitvi Direktive (EU) 2016/1148 (direktiva NIS 2) | 29 |
| 2023/C 161/11 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 10. novembra 2022, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2021/241 glede poglavij REPowerEU v načrtih za okrevanje in odpornost ter spremembi Uredbe (EU) 2021/1060, Uredbe (EU) 2021/2115, Direktive 2003/87/ES in Sklepa (EU) 2015/1814 (COM(2022)0231 – C9-0183/2022 – 2022/0164(COD))[Sprememba 1, razen kjer je drugače navedeno] | 30 |
| 2023/C 161/12 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. novembra 2022 o osnutku sklepa Sveta o uporabi vseh določb schengenskega pravnega reda v Republiki Hrvaški (10624/2022 – C9-0222/2022 – 2022/0806(NLE)) | 53 |
| 2023/C 161/13 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 10. novembra 2022 o predlogu za imenovanje predsednika Enotnega odbora za reševanje (N9-0068/2022 – C9-0352/2022 – 2022/0905(NLE)) | 56 |
| 2023/C 161/14 | Sklep Evropskega parlamenta z dne 10. novembra 2022 o predlogu za imenovanje člana Enotnega odbora za reševanje (N9-0067/2022 – C9-0351/2022 – 2022/0904(NLE)) | 58 |

III   Pripravljalni akti

Evropski parlament

četrtek 10. novembra 2022

2023/C 161/03

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. novembra 2022 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Sporazuma med Evropsko unijo in Ukrajino o cestnem prevozu blaga (11050/2022 – C9-0299/2022 – 2022/0200(NLE))

20

2023/C 161/04

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. novembra 2022 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Moldavijo o cestnem prevozu blaga (11052/2022 – C9-0304/2022 – 2022/0201(NLE))

21

2023/C 161/05

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. novembra 2022 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, sporazuma o spremembi seznamov specifičnih obvez na podlagi Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami, da se vključi Priloga 1 k Izjavi o zaključku pogajanj o nacionalnem urejanju storitev z dne 2. decembra 2021 (09982/2022 – C9-0224/2022 – 2022/0174(NLE))

22

2023/C 161/06

P9_TA(2022)0379Izkrivljajoče tuje subvencijeZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. novembra 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o tujih subvencijah, ki izkrivljajo notranji trg (COM(2021)0223 – C9-0167/2021 – 2021/0114(COD))P9_TC1-COD(2021)0114Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 10. novembra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta tujih subvencijah, ki izkrivljajo notranji trg

23

2023/C 161/07

P9_TA(2022)0380Direktiva o poročanju podjetij o trajnostnostiZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. novembra 2022 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2013/34/EU, Direktive 2004/109/ES, Direktive 2006/43/ES in Uredbe (EU) št. 537/2014 glede poročanja podjetij o trajnostnosti (COM(2021)0189 – C9-0147/2021 – 2021/0104(COD))P9_TC1-COD(2021)0104Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 10. novembra 2022 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2022/... o spremembi Uredbe (EU) št. 537/2014, Direktive 2004/109/ES, Direktive 2006/43/ES in Direktive 2013/34/EU glede poročanja podjetij o trajnostnosti

26

2023/C 161/08

P9_TA(2022)0381Digitalne finance: akt o digitalni operativni odpornosti (DORA)Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. novembra 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o digitalni operativni odpornosti za finančni sektor in spremembi uredb (ES) št. 1060/2009, (EU) št. 648/2012, (EU) št. 600/2014 in (EU) št. 909/2014 (COM(2020)0595 – C9-0304/2020 – 2020/0266(COD))P9_TC1-COD(2020)0266Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 10. novembra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o digitalni operativni odpornosti za finančni sektor in spremembi uredb (ES) št. 1060/2009, (EU) št. 648/2012, (EU) št. 600/2014, (EU) št. 909/2014 in (EU) 2016/1011

27

2023/C 161/09

P9_TA(2022)0382Digitalne finance: sprememba direktive o zahtevah glede digitalne operativne odpornostiZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. novembra 2022 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2006/43/ES, 2009/65/ES, 2009/138/ES, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/65/EU, (EU) 2015/2366 in (EU) 2016/2341 (COM(2020)0596 – C9-0303/2020 – 2020/0268(COD))P9_TC1-COD(2020)0268Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 10. novembra 2022 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2009/65/ES, 2009/138/ES, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/59/EU, 2014/65/EU, (EU) 2015/2366 in (EU) 2016/2341 glede digitalne operativne odpornosti za finančni sektor

28

2023/C 161/10

P9_TA(2022)0383Visoka skupna raven kibernetske varnosti v UnijiZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. novembra 2022 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih za visoko skupno raven kibernetske varnosti v Uniji in razveljavitvi Direktive (EU) 2016/1148 (COM(2020)0823 – C9-0422/2020 – 2020/0359(COD))P9_TC1-COD(2020)0359Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 10. novembra 2022 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih za visoko skupno raven kibernetske varnosti v Uniji, spremembi Uredbe (EU) št. 910/2014 in Direktive (EU) 2018/1972 ter razveljavitvi Direktive (EU) 2016/1148 (direktiva NIS 2)

29

2023/C 161/11

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 10. novembra 2022, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2021/241 glede poglavij REPowerEU v načrtih za okrevanje in odpornost ter spremembi Uredbe (EU) 2021/1060, Uredbe (EU) 2021/2115, Direktive 2003/87/ES in Sklepa (EU) 2015/1814 (COM(2022)0231 – C9-0183/2022 – 2022/0164(COD))[Sprememba 1, razen kjer je drugače navedeno]

30

2023/C 161/12

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. novembra 2022 o osnutku sklepa Sveta o uporabi vseh določb schengenskega pravnega reda v Republiki Hrvaški (10624/2022 – C9-0222/2022 – 2022/0806(NLE))

53

2023/C 161/13

Sklep Evropskega parlamenta z dne 10. novembra 2022 o predlogu za imenovanje predsednika Enotnega odbora za reševanje (N9-0068/2022 – C9-0352/2022 – 2022/0905(NLE))

56

2023/C 161/14

Sklep Evropskega parlamenta z dne 10. novembra 2022 o predlogu za imenovanje člana Enotnega odbora za reševanje (N9-0067/2022 – C9-0351/2022 – 2022/0904(NLE))

58

---

| Legenda uporabljenih znakov






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek: prva obravnava |
| ***II | Redni zakonodajni postopek: druga obravnava |
| ***III | Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava |

Legenda uporabljenih znakov

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek: prva obravnava

***II

Redni zakonodajni postopek: druga obravnava

***III

Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

Spremembe Parlamenta:

Novo besedilo je označeno s krepkim poševnim tiskom. Izbrisano besedilo je označeno s simbolom ▌ali prečrtano. Zamenjano besedilo je izbrisano ali prečrtano, besedilo, ki ga nadomešča, pa je označeno s krepkim poševnim tiskom.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

5.5.2023

| 5.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 161/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 161/1

---

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2022–2023

Seje: 9.–10. novembra 2022

SPREJETA BESEDILA

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

četrtek 10. novembra 2022

| 5.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 161/2 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 161/2

---

P9_TA(2022)0388

E-šport in videoigre

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. novembra 2022 o e-športu in videoigrah (2022/2027(INI))

(2023/C 161/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 6 in 165 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki opredeljujeta pristojnosti in ukrepe Unije na področju športa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 6 in 165 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki opredeljujeta pristojnosti in ukrepe Unije na področju športa,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/818 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2021 o vzpostavitvi programa Ustvarjalna Evropa (2021–2027) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1295/2013 (1), zlasti sklopa o medijih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/818 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2021 o vzpostavitvi programa Ustvarjalna Evropa (2021–2027) in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1295/2013 (1), zlasti sklopa o medijih,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/817 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2021 o vzpostavitvi programa Erasmus+, programa Unije za izobraževanje in usposabljanje, mladino ter šport, ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1288/2013 (2),zlasti poglavja o športu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/817 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2021 o vzpostavitvi programa Erasmus+, programa Unije za izobraževanje in usposabljanje, mladino ter šport, ter o razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1288/2013 (2),zlasti poglavja o športu,

| — | ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/1808 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. novembra 2018 o spremembi Direktive 2010/13/EU o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) glede na spreminjajoče se tržne razmere (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/1808 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. novembra 2018 o spremembi Direktive 2010/13/EU o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (Direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) glede na spreminjajoče se tržne razmere (3),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 15. decembra 2020 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o enotnem trgu digitalnih storitev (akt o digitalnih storitvah) in spremembi Direktive 2000/31/ES (COM(2020)0825), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 15. decembra 2020 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o enotnem trgu digitalnih storitev (akt o digitalnih storitvah) in spremembi Direktive 2000/31/ES (COM(2020)0825),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 15. decembra 2020 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o tekmovalnih in pravičnih trgih v digitalnem sektorju (akt o digitalnih trgih) (COM(2020)0842), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 15. decembra 2020 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o tekmovalnih in pravičnih trgih v digitalnem sektorju (akt o digitalnih trgih) (COM(2020)0842),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. decembra 2020 z naslovom Evropski mediji v digitalnem desetletju: akcijski načrt za podporo okrevanju in preoblikovanju (COM(2020)0784), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. decembra 2020 z naslovom Evropski mediji v digitalnem desetletju: akcijski načrt za podporo okrevanju in preoblikovanju (COM(2020)0784),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2020 o kulturni obnovi Evrope (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2020 o kulturni obnovi Evrope (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2021 o oblikovanju politike za digitalno izobraževanje (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2021 o oblikovanju politike za digitalno izobraževanje (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2021 o evropskih medijih v digitalnem desetletju: akcijski načrt za podporo okrevanju in preoblikovanju (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2021 o evropskih medijih v digitalnem desetletju: akcijski načrt za podporo okrevanju in preoblikovanju (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. novembra 2021 o športni politiki EU: ocena in možne poti naprej (7) in zlasti poziva institucijam EU, naj začnejo razpravo o prihodnosti in priložnostih e-športov ter zbirajo podatke, da bi ocenile ta sektor in predstavile študijo o njegovem družbenem in gospodarskem vplivu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. novembra 2021 o športni politiki EU: ocena in možne poti naprej (7) in zlasti poziva institucijam EU, naj začnejo razpravo o prihodnosti in priložnostih e-športov ter zbirajo podatke, da bi ocenile ta sektor in predstavile študijo o njegovem družbenem in gospodarskem vplivu,

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta z dne 1. marca 2002 o varstvu potrošnikov, zlasti mladoletnih, z označevanjem določenih video in računalniških iger glede na starostne skupine (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta z dne 1. marca 2002 o varstvu potrošnikov, zlasti mladoletnih, z označevanjem določenih video in računalniških iger glede na starostne skupine (8),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 4. aprila 2022 o oblikovanju evropske strategije za ekosistem kulturnih in ustvarjalnih sektorjev (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 4. aprila 2022 o oblikovanju evropske strategije za ekosistem kulturnih in ustvarjalnih sektorjev (9),

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 27. oktobra 2011 o digitalizaciji in spletni dostopnosti kulturnega gradiva in digitalnem arhiviranju (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 27. oktobra 2011 o digitalizaciji in spletni dostopnosti kulturnega gradiva in digitalnem arhiviranju (10),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. maja 2022 z naslovom Digitalno desetletje za otroke in mlade: nova evropska strategija za boljši internet za otroke (BIK+) (COM(2022)0212). |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 11. maja 2022 z naslovom Digitalno desetletje za otroke in mlade: nova evropska strategija za boljši internet za otroke (BIK+) (COM(2022)0212).

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2021 o položaju umetnikov in okrevanju kulturnega sektorja v EU (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. oktobra 2021 o položaju umetnikov in okrevanju kulturnega sektorja v EU (11),

| — | ob upoštevanju odločitve Svetovne zdravstvene organizacije, da vključi motnje igranja videoigric v mednarodno klasifikacijo bolezni (ICD-11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odločitve Svetovne zdravstvene organizacije, da vključi motnje igranja videoigric v mednarodno klasifikacijo bolezni (ICD-11),

| — | ob upoštevanju odločitve Mednarodnega olimpijskega komiteja, da uvede virtualno olimpijsko serijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odločitve Mednarodnega olimpijskega komiteja, da uvede virtualno olimpijsko serijo,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 21. maja 2014 o kulturni dediščini kot strateškem viru za trajnostno Evropo (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 21. maja 2014 o kulturni dediščini kot strateškem viru za trajnostno Evropo (12),

| — | ob upoštevanju svoje študije z naslovom E-športi (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje študije z naslovom E-športi (13),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje (A9-0244/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje (A9-0244/2022),

| A. | ker je ekosistem videoiger postal vodilni kulturni in ustvarjalni sektor po vsem svetu, evropski trg pa je bil po ocenah v letu 2021 vreden 23,3 milijarde EUR (14), vključno z več kot 4 900 igralnih studiev in 200 založnikov iger (15) in ima velik potencial za rast, inovacije, ustvarjalnost in pozitivne spremembe za celotni sektor; ker je eden od redkih kulturnih in ustvarjalnih sektorjev, ki je med krizo, ki jo je ustvarila pandemija covida-19, ustvaril rast prometa (16); |
| --- | --- |

A.

ker je ekosistem videoiger postal vodilni kulturni in ustvarjalni sektor po vsem svetu, evropski trg pa je bil po ocenah v letu 2021 vreden 23,3 milijarde EUR (14), vključno z več kot 4 900 igralnih studiev in 200 založnikov iger (15) in ima velik potencial za rast, inovacije, ustvarjalnost in pozitivne spremembe za celotni sektor; ker je eden od redkih kulturnih in ustvarjalnih sektorjev, ki je med krizo, ki jo je ustvarila pandemija covida-19, ustvaril rast prometa (16);

| B. | ker je ekosistem videoiger sestavni del kulturnega in ustvarjalnega sektorja, ki je navdihnil številne druge ustvarjalne in kulturne panoge, kot so filmi in knjige ter črpa iz njih; |
| --- | --- |

B.

ker je ekosistem videoiger sestavni del kulturnega in ustvarjalnega sektorja, ki je navdihnil številne druge ustvarjalne in kulturne panoge, kot so filmi in knjige ter črpa iz njih;

| C. | ker so se videoigre izkazale za močan medsektorski medij, ki temeljijo na izkušnjah različnih umetniških tehnik in jih povezujejo z inovativnimi tehnologijami; |
| --- | --- |

C.

ker so se videoigre izkazale za močan medsektorski medij, ki temeljijo na izkušnjah različnih umetniških tehnik in jih povezujejo z inovativnimi tehnologijami;

| D. | ker so videoigre kompleksna ustvarjalna dela z edinstveno in ustvarjalno vrednostjo, ki so zaščitena z Direktivo 2009/24/ES (17) o pravnem varstvu računalniških programov in Direktivo 2001/29/ES (18) o avtorskih pravicah, kot priznava Sodišče EU; |
| --- | --- |

D.

ker so videoigre kompleksna ustvarjalna dela z edinstveno in ustvarjalno vrednostjo, ki so zaščitena z Direktivo 2009/24/ES (17) o pravnem varstvu računalniških programov in Direktivo 2001/29/ES (18) o avtorskih pravicah, kot priznava Sodišče EU;

| E. | ker uspeh evropskih pretočnikov videoiger ter e-športnih klubov in turnirjev kaže, da si mlajše generacije evropskih državljanov dejavno prizadevajo za sodelovanje v novem gospodarstvu ustvarjalcev, ki ga spodbujajo videoigre; ker bi bilo mogoče nacionalne, regionalne in svetovne turnirje e-športov razumeti kot spodbujanje kulturnih izmenjav ter evropske kulture in vrednot; |
| --- | --- |

E.

ker uspeh evropskih pretočnikov videoiger ter e-športnih klubov in turnirjev kaže, da si mlajše generacije evropskih državljanov dejavno prizadevajo za sodelovanje v novem gospodarstvu ustvarjalcev, ki ga spodbujajo videoigre; ker bi bilo mogoče nacionalne, regionalne in svetovne turnirje e-športov razumeti kot spodbujanje kulturnih izmenjav ter evropske kulture in vrednot;

| F. | ker je bilo v Evropi v sektorju videoiger leta 2020 zaposlenih približno 98 000 ljudi (19), od tega je po ocenah le 20 % žensk (20); ker je v e-športih zelo veliko neravnovesje med spoloma; ker bi bilo treba vključevanje večjega števila žensk v videoigre in e-šport videti kot strateško prednostno nalogo; |
| --- | --- |

F.

ker je bilo v Evropi v sektorju videoiger leta 2020 zaposlenih približno 98 000 ljudi (19), od tega je po ocenah le 20 % žensk (20); ker je v e-športih zelo veliko neravnovesje med spoloma; ker bi bilo treba vključevanje večjega števila žensk v videoigre in e-šport videti kot strateško prednostno nalogo;

| G. | ker polovica vseh Evropejcev zase meni, da so igralci videoiger, skoraj polovica od tega je žensk, povprečna starost igralcev videoiger v Evropi pa je 31,3 leta; ker v EU igra videoigre 70 % mladih, starih od 6 do 24 let, čeprav je večina igralcev starejših od 18 let (21); |
| --- | --- |

G.

ker polovica vseh Evropejcev zase meni, da so igralci videoiger, skoraj polovica od tega je žensk, povprečna starost igralcev videoiger v Evropi pa je 31,3 leta; ker v EU igra videoigre 70 % mladih, starih od 6 do 24 let, čeprav je večina igralcev starejših od 18 let (21);

| H. | ker sektor videoiger združuje široko paleto spretnosti in znanja za pisanje, oblikovanje, umetniško ustvarjanje, digitalni razvoj, objavo, distribucijo in lokalizacijo; ker je videoigra predvsem delo intelektualne lastnine, na katerem temelji vrednostna veriga; ker vprašanje lastništva intelektualne lastnine in nadzora nad njo vpliva na zapletenost pravne strukture ekosistema in ustvarja nove pravne izzive za pretočnike, razvijalce, založnike in tretje imetnike vsebin; |
| --- | --- |

H.

ker sektor videoiger združuje široko paleto spretnosti in znanja za pisanje, oblikovanje, umetniško ustvarjanje, digitalni razvoj, objavo, distribucijo in lokalizacijo; ker je videoigra predvsem delo intelektualne lastnine, na katerem temelji vrednostna veriga; ker vprašanje lastništva intelektualne lastnine in nadzora nad njo vpliva na zapletenost pravne strukture ekosistema in ustvarja nove pravne izzive za pretočnike, razvijalce, založnike in tretje imetnike vsebin;

| I. | ker evropski sektor videoiger tvorijo predvsem mala in srednja podjetja, ki so bistvenega pomena za evropsko gospodarstvo, zlasti za kulturni in ustvarjalni sektor; |
| --- | --- |

I.

ker evropski sektor videoiger tvorijo predvsem mala in srednja podjetja, ki so bistvenega pomena za evropsko gospodarstvo, zlasti za kulturni in ustvarjalni sektor;

| J. | ker na ekosisteme videoiger in e-športa močno vplivajo raziskave, tehnološke in ustvarjalne inovacije in jih je treba nenehno razvijati; ker je treba priznati tudi inovativno vrednost sektorja in njegovo kulturno dodano vrednost; |
| --- | --- |

J.

ker na ekosisteme videoiger in e-športa močno vplivajo raziskave, tehnološke in ustvarjalne inovacije in jih je treba nenehno razvijati; ker je treba priznati tudi inovativno vrednost sektorja in njegovo kulturno dodano vrednost;

| K. | ker še vedno niso usklajeni podatki, opredelitve ali pravni okviri, ki jih ti ekosistemi potrebujejo, da bi v celoti izkoristili svoj potencial; |
| --- | --- |

K.

ker še vedno niso usklajeni podatki, opredelitve ali pravni okviri, ki jih ti ekosistemi potrebujejo, da bi v celoti izkoristili svoj potencial;

| L. | ker je ekosistem videoiger večinoma v zasebni lasti, vendar ima koristi od ukrepov in spodbud na nacionalni ravni in ravni EU; ker je ta podpora včasih neposredno usmerjena, tako kot pri programu Ustvarjalna Evropa, ali pa del skupne podpore za raziskave in inovacije prek programa Obzorje Evropa; ker so javne politike v korist videoiger pogosto vključene v avdiovizualno področje; |
| --- | --- |

L.

ker je ekosistem videoiger večinoma v zasebni lasti, vendar ima koristi od ukrepov in spodbud na nacionalni ravni in ravni EU; ker je ta podpora včasih neposredno usmerjena, tako kot pri programu Ustvarjalna Evropa, ali pa del skupne podpore za raziskave in inovacije prek programa Obzorje Evropa; ker so javne politike v korist videoiger pogosto vključene v avdiovizualno področje;

| M. | ker videoigre in e-šport temeljijo predvsem na zelo mednarodnem trgu, na katerem je zelo malo ovir za pretok blaga in storitev; ker je dostop do najnovejše strojne in programske opreme ključnega pomena za dinamičnost in konkurenčnost evropskih ekosistemov videoiger in e-športa; |
| --- | --- |

M.

ker videoigre in e-šport temeljijo predvsem na zelo mednarodnem trgu, na katerem je zelo malo ovir za pretok blaga in storitev; ker je dostop do najnovejše strojne in programske opreme ključnega pomena za dinamičnost in konkurenčnost evropskih ekosistemov videoiger in e-športa;

| N. | ker kljub pomenu, ki ga ima Evropska unija kot akterka v ekosistemu videoiger, v sektorju v veliki meri prevladujejo drugi akterji, ki niso iz Evropske unije; ker trg vključuje številne različne akterje v vrednostni verigi, ki večinoma delujejo prek platform zunaj EU, ki delujejo tudi kot posredniki pri distribuciji evropskih iger po vsem svetu; |
| --- | --- |

N.

ker kljub pomenu, ki ga ima Evropska unija kot akterka v ekosistemu videoiger, v sektorju v veliki meri prevladujejo drugi akterji, ki niso iz Evropske unije; ker trg vključuje številne različne akterje v vrednostni verigi, ki večinoma delujejo prek platform zunaj EU, ki delujejo tudi kot posredniki pri distribuciji evropskih iger po vsem svetu;

| O. | ker videoigre in e-šport uporabljajo napredne tehnologije, kot sta umetna inteligenca in virtualna resničnost, ter so začeli ustvarjanje alternativnih virtualnih prostorov, kot so metaversi; |
| --- | --- |

O.

ker videoigre in e-šport uporabljajo napredne tehnologije, kot sta umetna inteligenca in virtualna resničnost, ter so začeli ustvarjanje alternativnih virtualnih prostorov, kot so metaversi;

| P. | ker so e-športi tekmovanja, kjer posamezniki ali skupine igrajo videoigre, – običajno pred občinstvom – v živo ali prek spleta, za zabavo, nagrade ali denar; ker opredelitev zajema človeško prvino (igralci), digitalno prvino (videoigre) in tekmovalno prvino; ker bi lahko e-šport obravnavali ne le kot del sektorja videoiger, temveč tudi kot del kulturnega in medijskega sektorja; |
| --- | --- |

P.

ker so e-športi tekmovanja, kjer posamezniki ali skupine igrajo videoigre, – običajno pred občinstvom – v živo ali prek spleta, za zabavo, nagrade ali denar; ker opredelitev zajema človeško prvino (igralci), digitalno prvino (videoigre) in tekmovalno prvino; ker bi lahko e-šport obravnavali ne le kot del sektorja videoiger, temveč tudi kot del kulturnega in medijskega sektorja;

| Q. | ker je e-šport še vedno mlad pojav z veliko možnosti za razvoj in preoblikovanje drugih sektorjev na ravni EU in nacionalni ravni, ki se v državah članicah različno razvija; |
| --- | --- |

Q.

ker je e-šport še vedno mlad pojav z veliko možnosti za razvoj in preoblikovanje drugih sektorjev na ravni EU in nacionalni ravni, ki se v državah članicah različno razvija;

| R. | ker se e-športi razlikujejo od športov, saj so že po definiciji digitalni; ker je e-šport pojav, ki ga v glavnem organizirajo zasebni subjekti, pri čemer pravice intelektualne lastnine pripadajo založniku iger, tekmovalne pravice pa založniku iger ali pa se organizirajo na podlagi pogodbe; |
| --- | --- |

R.

ker se e-športi razlikujejo od športov, saj so že po definiciji digitalni; ker je e-šport pojav, ki ga v glavnem organizirajo zasebni subjekti, pri čemer pravice intelektualne lastnine pripadajo založniku iger, tekmovalne pravice pa založniku iger ali pa se organizirajo na podlagi pogodbe;

| S. | ker je e-šport vse bolj priljubljena razvedrilna dejavnost, za katero sta značilna velika baza igralcev videoiger in majhno število poklicnih igralcev in ekip; ker se ukvarjanje z e-športom začne na ljubiteljski ravni, ekipe in igralci pa se lahko z njim ukvarjajo tudi napol poklicno ali poklicno; |
| --- | --- |

S.

ker je e-šport vse bolj priljubljena razvedrilna dejavnost, za katero sta značilna velika baza igralcev videoiger in majhno število poklicnih igralcev in ekip; ker se ukvarjanje z e-športom začne na ljubiteljski ravni, ekipe in igralci pa se lahko z njim ukvarjajo tudi napol poklicno ali poklicno;

| T. | ker imajo videoigre in e-šport velik potencial za uporabo v izobraževalnih politikah EU in vseživljenjskem učenju; ker uporaba videoiger v učilnici pogosto spodbudi študente, da nadaljujejo poklicno pot na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva, umetnosti in matematike, e-šport pa lahko pomaga razviti več znanj in spretnosti, ki so v digitalni družbi bistvenega pomena; ker so videoigre in e-športi široko dostopni in jih je mogoče uporabiti za večjo vključenost in raznolikost v učnih okoljih, na primer v učilnici in skozi vse življenje; |
| --- | --- |

T.

ker imajo videoigre in e-šport velik potencial za uporabo v izobraževalnih politikah EU in vseživljenjskem učenju; ker uporaba videoiger v učilnici pogosto spodbudi študente, da nadaljujejo poklicno pot na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva, umetnosti in matematike, e-šport pa lahko pomaga razviti več znanj in spretnosti, ki so v digitalni družbi bistvenega pomena; ker so videoigre in e-športi široko dostopni in jih je mogoče uporabiti za večjo vključenost in raznolikost v učnih okoljih, na primer v učilnici in skozi vse življenje;

| U. | ker lahko videoigre šolsko okolje približajo vsakdanji resničnosti učencev, v kateri so videoigre pogosto zelo prisotne; ker kaže, da so osnovnošolski učitelji, ki so uporabljali videoigre v razredu, v nekaterih primerih opazili znatno izboljšanje več ključnih znanj in spretnosti, kot so reševanje težav ter analitične, socialne in intelektualne spretnosti, koordinacija v prostoru, timsko delo ter izboljšanje koncentracije; ker se lahko e-šport vključi tudi v izobraževanje in prispeva k pridobivanju digitalnih kompetenc ter znanj in spretnosti; |
| --- | --- |

U.

ker lahko videoigre šolsko okolje približajo vsakdanji resničnosti učencev, v kateri so videoigre pogosto zelo prisotne; ker kaže, da so osnovnošolski učitelji, ki so uporabljali videoigre v razredu, v nekaterih primerih opazili znatno izboljšanje več ključnih znanj in spretnosti, kot so reševanje težav ter analitične, socialne in intelektualne spretnosti, koordinacija v prostoru, timsko delo ter izboljšanje koncentracije; ker se lahko e-šport vključi tudi v izobraževanje in prispeva k pridobivanju digitalnih kompetenc ter znanj in spretnosti;

| V. | ker so številni igralci videoiger mladi, ki se intelektualno, duševno, družbeno in fizično še razvijajo; ker na te mlade vplivajo izzivi, ki jih prinaša pandemija covida-19, kot so poslabšanje telesne dejavnosti, povečana tesnobnost ali druge oblike duševnih motenj; ker lahko videoigre in e-šport kljub temu številnim igralcem prinesejo znatne koristi za duševno zdravje in lahko širijo pozitivne vrednote, ki bi jih bilo treba uresničevati zlasti za mlajše občinstvo; |
| --- | --- |

V.

ker so številni igralci videoiger mladi, ki se intelektualno, duševno, družbeno in fizično še razvijajo; ker na te mlade vplivajo izzivi, ki jih prinaša pandemija covida-19, kot so poslabšanje telesne dejavnosti, povečana tesnobnost ali druge oblike duševnih motenj; ker lahko videoigre in e-šport kljub temu številnim igralcem prinesejo znatne koristi za duševno zdravje in lahko širijo pozitivne vrednote, ki bi jih bilo treba uresničevati zlasti za mlajše občinstvo;

| W. | ker sektor videoiger ponuja vse več novih zaposlitvenih možnosti za številne kulturne ustvarjalce; ker so delavci v sektorju videoiger tako kot v mnogih ustvarjalnih sektorjih pred izidom igre vpeti v posebej intenziven ritem dela, ko delajo podaljšani delovni čas, ki se pogosto sestoji iz neplačanega nadurnega dela; ker so lahko ti pogoji za delavce škodljivi; |
| --- | --- |

W.

ker sektor videoiger ponuja vse več novih zaposlitvenih možnosti za številne kulturne ustvarjalce; ker so delavci v sektorju videoiger tako kot v mnogih ustvarjalnih sektorjih pred izidom igre vpeti v posebej intenziven ritem dela, ko delajo podaljšani delovni čas, ki se pogosto sestoji iz neplačanega nadurnega dela; ker so lahko ti pogoji za delavce škodljivi;

| X. | ker so e-šport in videoigre izziv za evropsko družbo tudi na digitalnem področju; ker so nekateri od teh izzivov goljufanje, škodljivi učinki na okoljsko trajnost, spletne funkcije, ki jih je mogoče zlorabiti za spletno nasilje ali nadlegovanje, zlasti nad ženskami, in dezinformacije; |
| --- | --- |

X.

ker so e-šport in videoigre izziv za evropsko družbo tudi na digitalnem področju; ker so nekateri od teh izzivov goljufanje, škodljivi učinki na okoljsko trajnost, spletne funkcije, ki jih je mogoče zlorabiti za spletno nasilje ali nadlegovanje, zlasti nad ženskami, in dezinformacije;

| Y. | ker je monetizacija videoiger z mikrotransakcijami, valutami iger in plenilskimi škatlami z naključnimi igralnimi vsebinami pogosta pri nekaterih videoigrah; ker se lahko za plenilske škatle včasih plača s pravim denarjem; ker bi lahko njihova agresivna zasnova imela škodljive finančne posledice za igralce, zlasti za mladoletnike ali najbolj ranljive, in sicer zaradi povzročanja neželene ali nenadzorovane potrošnje; ker lahko v nekaterih primerih plenilske škatle štejejo za mehanizme „plačaj za zmago“; ker je za zagotovitev trdnega varstva potrošnikov potreben enoten pristop EU; |
| --- | --- |

Y.

ker je monetizacija videoiger z mikrotransakcijami, valutami iger in plenilskimi škatlami z naključnimi igralnimi vsebinami pogosta pri nekaterih videoigrah; ker se lahko za plenilske škatle včasih plača s pravim denarjem; ker bi lahko njihova agresivna zasnova imela škodljive finančne posledice za igralce, zlasti za mladoletnike ali najbolj ranljive, in sicer zaradi povzročanja neželene ali nenadzorovane potrošnje; ker lahko v nekaterih primerih plenilske škatle štejejo za mehanizme „plačaj za zmago“; ker je za zagotovitev trdnega varstva potrošnikov potreben enoten pristop EU;

Videoigre in e-športi: izzivi, priložnosti in evropska strategija

| 1. | poziva Komisijo in Svet, naj priznata vrednost ekosistema videoiger kot pomembnega kulturnega in ustvarjalnega sektorja z velikim nadaljnjim potencialom za rast in inovacije; poziva k razvoju skladne dolgoročne evropske strategije za videoigre, ki bo pravično in ustrezno koristila vsem udeleženim akterjem ter upoštevala e-šport in sedanjo odvisnost od uvoza ter dopolnjevala že obstoječe nacionalne strategije ter podpirala akterje EU in zagonska podjetja EU v teh sektorjih; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da bi morala Komisija pri svojem delu v zvezi z novo strategijo za videoigre graditi na ciljih svojega sporočila o digitalnem kompasu do leta 2030, da bi izboljšali dostop do talentov in financiranja, obravnavali pomanjkanje digitalnih znanj in spretnosti, zagotovili zanesljivo infrastrukturo in povezljivost ter zagotovili, da bodo v proces vključeni ustrezni deležniki; poudarja, da bi bilo treba v strategiji upoštevati prihodnje izzive in hitre spremembe v sektorju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | meni, da bi morali akterji EU za nastanek resnično integriranega evropskega sektorja videoiger povečati število produkcij in koprodukcij videoiger; pozdravlja dejstvo, da programa Ustvarjalna Evropa in Obzorje Evropa prek posebnih razpisov z evropsko dodano vrednostjo zagotavljata financiranje evropskega sektorja videoiger, vključno z raziskavami in inovacijami; vendar obžaluje, da je bilo doslej dodeljeno le malo sredstev in da merila za upravičenost niso vedno ustrezna potrebam sektorja, zlasti za mala in srednja podjetja; v zvezi s tem poziva k večji podpori in naložbam v raziskave in razvoj ter usposabljanje, da bi čim bolj povečali priložnosti za ustvarjanje iger v vseh državah članicah ter spodbudili razvoj evropskih talentov in jih obdržali; poziva Komisijo, naj podpre javne in zasebne pobude, ki prispevajo k razvoju bolj konkurenčnega evropskega okolja za videoigre; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da bi bilo treba nacionalne spodbude in podporo za razvoj lokalnih videoiger, tudi v malih in srednjih podjetjih, spodbujati in omogočiti s pregledom pravil EU o državni pomoči, kot je uredba o splošnih skupinskih izjemah; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da je pomembno spodbujati in podpirati mednarodno trgovino in trženje videoiger, ustvarjenih v Evropi; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj evidentira in opredeli evropsko industrijo videoiger ter razmisli o uvedbi oznake „evropska videoigra“ ter spodbuja druge pobude na nacionalni in evropski ravni za izboljšanje odkrivnosti videoiger ter spodbujanje razširjanja in prepoznavnosti videoiger, ustvarjenih v Evropi, tudi po vsem svetu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja pomen lokalizacije za uspešno kroženje igre na večjezičnem trgu, kot je Evropska unija, in za spodbujanje jezikovne raznolikosti; meni, da bi bila v ta namen primerna močna podpora Evropske unije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da je bistveno imeti usklajene in zanesljive ekonomske podatke, vključno o raznolikosti in vključevanju, o evropskem sektorju videoiger in e-športa, ki bi zagotavljali pripravo z dokazi podprtih ocen in priporočil; poziva Komisijo, naj ustanovi evropski observatorij za videoigre, ki bo nosilcem odločanja in deležnikom zagotavljal podporo in usklajene podatke, ocene in konkretna priporočila, kako razvijati sektor; meni, da bi lahko tak evropski observatorij za videoigre uporabljali kot mrežo znanja, da bi podprli dialog za bolj povezan sektor; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisijo, naj predlaga revizijo ustreznih kod v statistični klasifikaciji gospodarskih dejavnosti v Evropski skupnosti (NACE), da bi zagotovili pregled, pojasnitev in uskladitev razvijalcev videoiger, založnikov in e-športov ter tako obravnavali izzive, s katerimi se sooča sektor, in odpravili sedanje neustrezne statistične klasifikacije; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, da je intelektualna lastnina osrednjega pomena za videoigre in ključni dejavnik za naložbe in rast; poudarja, da je treba razviti evropsko strategijo za intelektualno lastnino videoiger z uporabo novih in izvirnih intelektualnih pravic ter s spodbujanjem obstoječih evropskih stvaritev in intelektualne lastnine; poudarja, da je treba ustrezno zaščititi čezmejno uveljavljanje pravic intelektualne lastnine razvijalcev iger in umetnikov ter jim zagotoviti pošteno plačilo; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pozdravlja stališče Sveta o evropski strategiji za ekosistem kulturnih in ustvarjalnih sektorjev, zlasti glede opredelitve, zaščite in spodbujanja naših strateških kulturnih dobrin; izraža, da je pripravljen za napredek na tem področju, zlasti v zvezi z evropskimi studii in katalogi videoiger; meni, da bi bilo treba v sektor usmeriti dodatne evropske naložbe ter da bi lahko z InvestEU in Media Invest prispevali k zadovoljitvi njegovih potreb po financiranju; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja pilotni projekt, ki ga je začel Evropski parlament, z naslovom Ugotavljanje vrednosti evropske družbe videoiger, katerega cilj je izboljšati razumevanje vrednosti sektorja videoiger in njegovega vpliva na številna področja politike ter družbo kot celoto; poziva Komisijo, naj nadaljuje ta proces s spodbujanjem interdisciplinarnih raziskav o videoigrah in e-športih, objavi sporočilo, namenjeno temu vprašanju, in po potrebi predlaga ustrezne ukrepe, pri tem pa upošteva potrebo po zaščiti mladih igralcev, zlasti mladoletnikov; |
| --- | --- |

11.

| 12. | priznava, da je treba e-šport zaščititi pred težavami s prirejanjem izidov tekem, nezakonitimi igrami na srečo in izboljšanjem uspešnosti, vključno z uporabo nedovoljenih poživil; poudarja, da je treba preprečiti uporabo nedovoljenih poživil in prirejanje izidov tekem v poklicnih igrah ter izobraziti igralce o teh vprašanjih, pa tudi zaščititi integriteto tekmovanj; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisijo, naj razišče sinergije med sektorjem videoiger in njegovo inovacijsko strategijo, zlasti pri raziskavah metaversa, in ob upoštevanju varstva zasebnosti podatkov in izzivov na področju kibernetske varnosti, ne da bi pri tem zanemarila pojav e-športov; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da imajo videoigre in e-športi zaradi širokega občinstva in digitalne komponente velik družbeni in kulturni potencial za povezovanje Evropejcev vseh starosti in spolov in iz vseh okolij, vključno s starejšimi in invalidi; je seznanjen s prizadevanji sektorja videoiger, da bi izboljšal dostopnost proizvodov v skladu z načeloma enakosti in nediskriminacije; vendar meni, da se mora ta napredek nadaljevati; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja prednosti spletnih iger, ki niso vezane na eno samo platformo, tako za uporabniško izkušnjo, saj igralcem omogočajo enostavno povezovanje z drugimi na različnih platformah, kot tudi za razvijalce iger, ter poziva industrijo videoiger, naj si po najboljših močeh prizadeva za čim večjo uporabo te možnosti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da lahko videoigre in e-športi s potopitvenimi izkušnjami dodatno promovirajo evropsko zgodovino, identiteto, dediščino, vrednote in raznolikost; meni, da lahko prispevajo tudi k mehki moči EU; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisijo, naj začne pobude za spodbujanje evropskih videoiger, ki prikazujejo evropske vrednote, zgodovino in raznolikost, pa tudi strokovno znanje industrije, hkrati pa izobražujejo ljudi in ozaveščajo o koristih videoiger za razvoj spretnosti in splošnega znanja; meni, da bi lahko te pobude privedle do ustanovitve evropske akademije za videoigre; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da so videoigre sestavni del evropske kulturne dediščine in bi jih zato bilo treba ohraniti in spodbujati; predlaga, naj se v sodelovanju s sektorjem zagotovi podpora oblikovanju arhiva, kjer bodo ohranjene kulturno najpomembnejše evropske videoigre in ki bo zagotavljal njihovo igralnost v prihodnosti; v zvezi s tem opozarja, da je treba graditi na obstoječih projektih, kot so mednarodna zbirka računalniških iger (ICS) in številni muzeji videoiger po vsej EU; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vztraja, da so lahko videoigre in e-šport dragoceno pedagoško orodje za dejavno vključevanje učencev v učni načrt in za razvoj digitalne pismenosti, mehkih znanj in spretnosti ter ustvarjalnega razmišljanja; meni, da bi morala uporaba videoiger v šolah potekati vzporedno z ozaveščanjem učiteljev o tem, kako lahko najbolje uporabijo videoigre pri poučevanju; poudarja, da bi morali biti učitelji tesno vključeni v odločanje o uporabi videoiger za namene izobraževanja; poudarja, da bosta potrebni boljša oprema in povezljivost v šolah; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja pomen vseživljenjskega učenja in da morajo biti učitelji ustrezno usposobljeni za poučevanje IKT in računalniških spretnosti; poudarja, da je izpopolnjevanje učiteljev med delovnim časom bistveno za uspešno vključevanje IKT in iger v izobraževanje; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opozarja na pomen evropskih tečajev usposabljanja za poklice v zvezi z videoigrami, tudi z ustvarjalnih, tehničnih, pravnih in gospodarskih vidikov; poudarja, da je treba razvijati vodilne izobraževalne programe v Evropi, tudi v javnih ustanovah in na univerzah, da bi premostili vrzel med obstoječimi evropskimi učnimi načrti in zahtevanim naborom znanj in spretnosti za poklice na področju videoiger ter uporabljati proaktivno politiko za spodbujanje enakosti spolov in vključevanja v tem sektorju; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pozdravlja delo organizacij, kot je vseevropski informacijski sistem za igre, za obveščanje igralcev videoiger in staršev o vsebini videoiger ter za zaščito mladoletnikov pred vsebinami, ki bi lahko bile neprimerne; spodbuja sektor, bonitetne agencije in združenja potrošnikov, naj nadaljujejo kampanje ozaveščanja o teh sistemih; opozarja, da je vloga staršev pri zagotavljanju, da otroci varno igrajo videoigre, ključna, pri čemer imajo na voljo orodja, kot so funkcije za starševski nadzor; poudarja pomembno vlogo, ki jo imajo kampanje ozaveščanja, zlasti prek javno-zasebnih partnerstev, za izobraževanje in obveščanje staršev in šol, tudi o tem, kako ustrezno uporabljati videoigre; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisijo in države članice, naj sektor videoiger priznajo kot pomemben sektor za odkrivanje in razvoj novih ustvarjalnih talentov, ki prispeva tudi k izpopolnjevanju in prekvalifikaciji vseh kulturnih ustvarjalcev in drugih strokovnjakov, zlasti v okviru digitalnega prehoda, saj se evropski sektor iger trenutno sooča s kroničnim pomanjkanjem talenta; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Komisijo in države članice, naj sodelujejo s socialnimi partnerji, da bi izboljšali delovne pogoje vseh, ki sodelujejo pri razvoju videoiger, ter zagotovili poštene pogodbe in skladnost z nacionalno zakonodajo in zakonodajo EU o pravicah delavcev, pravičnem in enakem plačilu ter telesnem in duševnem zdravju in varnosti pri delu; obžaluje, da se vse več poroča o podaljšanem delovnem času in neplačanem nadurnem delu ter poudarja, da so razvijalci in založniki videoiger odgovorni, da svojim delavcem omogočijo zdrave in pravične delovne pogoje; |
| --- | --- |

24.

| 25. | meni, da se mora kljub dosedanjim prizadevanjem za natančno, enakopravno in nestereotipno zastopanost žensk v videoigrah napredek nadaljevati, spremljati pa ga mora doseganje večje enakosti žensk na vseh položajih v vrednostni verigi ter napredek v boju proti spolni zlorabi in diskriminaciji; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pozdravlja smernice Komisije o nepoštenih poslovnih praksah podjetij v razmerju do potrošnikov; poudarja, da sta potrebna večja preglednost v zvezi s plenilskim škatlami, tudi glede možnosti za dobitek, in usklajen evropski pristop; poudarja, da morajo biti plenilske škatle, če se uporabljajo, povsem jasno označene in vidne za vse igralce, še zlasti za mladoletnike in njihove starše, da bi preprečili tvegano vedenje; poziva Komisijo in države članice, naj po potrebi razmislijo o zakonodajnih ukrepih za obravnavo vprašanj, povezanih s pojavom monetizacije v igrah, kot so elementi igre na srečo in sistemi „plačaj za zmago“, pri tem pa naj upoštevajo vsa možna sredstva za zaščito igralcev, ki so najbolj dovzetni za agresivne modele, kot so mladoletniki; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da je pravočasno in celovito izvajanje vse zakonodaje EU v zvezi s kulturno in ustvarjalno industrijo izjemnega pomena; |
| --- | --- |

27.

E-športi pošteno tekmovalno igranje videoiger v evropskem okviru

| 28. | meni, da sta e-šport in šport različna sektorja, nenazadnje zato, ker se videoigre, ki se uporabljajo za tekmovalne igre ali e-športe, igrajo v digitalnem okolju in pripadajo zasebnim subjektom, ki imajo popoln pravni nadzor ter vse izključne in neomejene pravice nad samimi videoigrami; verjame pa, da se lahko sektorja medsebojno dopolnjujeta in se učita drug od drugega ter spodbujata podobne pozitivne vrednote in spretnosti, kot so poštena igra, nediskriminacija, skupinsko delo, vodenje, solidarnost, integriteta, protirasizem, družbeno vključevanje in enakost spolov; |
| --- | --- |

28.

| 29. | meni, da je zaradi brezmejne narave e-športa njegove izzive ustrezno reševati na ravni Evropske unije; spodbuja uvedbo evropskega evidentiranja akterjev e-športa na lokalni, regionalni in nacionalni ravni, ki bo Evropejcem omogočilo, da se povežejo s strukturami, ki so jim blizu, ter olajšalo organizacijo tekmovanj in spodbujalo amaterske e-športe; poudarja, da bi lahko evidentiranje pripomoglo k ozaveščanju o e-športih in k njihovemu spodbujanju; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisijo, naj v partnerstvu z založniki, ekipnimi organizacijami, klubi in organizatorji turnirjev pripravi listino za spodbujanje evropskih vrednot na e-športnih tekmovanjih; pri tem pozdravlja uporabo orodij, kot so vodilna načela o sodelovanju v e-športih in nacionalni kodeksi ravnanja za e-šport, da bi v odprtem in vključujočem okolju promovirali e-športe, ki so zabavni in pravični ter v katerih uživajo akterji in organizatorji po vsem svetu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva Komisijo, naj preuči možnost, da bi oblikovali usklajena in celovita pravila o zaposlitvenem statusu poklicnih igralcev e-športov; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva države članice in Komisijo, naj razmislijo o uvedbi vizuma za e-športno osebje na podlagi schengenskih kulturnih in športnih vizumov, ki bi veljal za vse osebje, ki sodeluje pri vodenju in sodelovanju na e-športnih tekmovanjih, ter razmislijo o ukrepih za poenostavitev vizumskih postopkov, da bi delavcem v videoigrah omogočili prihod v EU; |
| --- | --- |

32.

| 33. | opozarja, da lahko v redkih primerih intenzivno igranje videoiger privede do zasvojenosti in toksičnega vedenja, kot priznava Svetovna zdravstvena organizacija; poudarja, da lahko igralci e-športov trpijo zaradi pomanjkanja telesne vadbe in visoke ravni stresa, ker slabo ločujejo med poklicnim in zasebnim življenjem ter da so poklicne poti igralcev v poklicnem e-športu pogosto kratke, kar povzroča težave pri prehodu na drugo poklicno pot; meni, da bi morala EU sprejeti odgovoren pristop k videoigram in e-športom ter jih promovirati kot del zdravega življenjskega sloga, vključno s telesno dejavnostjo in družbenimi interakcijami v živo in kulturnim delovanjem; |
| --- | --- |

33.

| 34. | priznava potencial športnih videoiger in virtualnih športov za raziskovanje novih oblik udejstvovanja navijačev in povečanje udeležbe mladih v telesnih dejavnostih; spodbuja sklepanje partnerstev med vsemi ustreznimi deležniki v sektorjih videoiger in športa, da bi oblikovali nove projekte, ki bodo igralcem in občinstvu prinesli dodano vrednost; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja, da imajo videoigre in e-šport dvojno vlogo pri zelenem prehodu kot industrija, ki si mora prizadevati, da bi postala okolju prijaznejša, pa tudi kot sredstvo za ozaveščanje igralcev videoiger o podnebnih in okoljskih vprašanjih; pozdravlja pobude industrije videoiger za varstvo okolja in izboljšanje energijske učinkovitosti naprav, ki se uporabljajo, in storitev, ki jih nudijo; v zvezi s tem poziva k večjim prizadevanjem za izboljšanje energijske učinkovitosti in zmanjšanje vpliva e-športnih storitev na okolje; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja, da so lahko videoigre družabna dejavnost, ki uporabnikom omogoča, da se družijo in preživijo čas skupaj; poudarja, da je stigmatizacija e-športov in videoiger v celotni družbi še vedno razširjena in bi jo bilo treba obravnavati; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja pomembno vlogo, ki jo lahko imajo mesta in regije pri zagotavljanju dostopa do infrastrukture, ki lahko gosti e-športne dogodke ali olajša dostop do videoiger za vse; v zvezi s tem poudarja, da imajo lahko javni prostori, kot so knjižnice, pomembno vlogo pri spodbujanju kulture videoiger in zagotavljanju dostopa do videoiger in naprav za vse, ne glede na socialno-ekonomske okoliščine, v skladu z zakonodajo EU o avtorskih pravicah; poziva Komisijo in države članice, naj zato zagotovijo zadostna sredstva za javne prostore, kot so knjižnice, da bi omogočili to vlogo; |
| --- | --- |

37.

o

o o

| 38. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

38.

---

(1)  UL L 189, 28.5.2021, str. 34.

(2)  UL L 189, 28.5.2021, str. 1.

(3)  UL L 303, 28.11.2018, str. 69.

(4)  UL C 385, 22.9.2021, str. 152.

(5)  UL C 494, 8.12.2021, str. 2.

(6)  UL C 184, 5.5.2022, str. 71.

(7)  UL C 224, 8.6.2022, str. 2.

(8)  UL C 65, 14.3.2002, str. 2.

(9)  UL C 160, 13.4.2022, str. 13.

(10)  UL L 283, 29.10.2011, str. 39.

(11)  UL C 184, 5.5.2022, str. 88.

(12)  UL C 183, 14.6.2014, str. 36.

(13)  Scholz, T. M. in Nothelfer, N. (2022), raziskava za odbor CULT o e-športih, Evropski parlament, Tematski sektor za strukturno in kohezijsko politiko, Bruselj.

(14)  ISFE, Europe’s Video Games Industry (Evropski sektor videoiger), ključna dejstva ISFE-EGDF, 2021.

(15)  EY, Rebuilding Europe: the cultural and creative economy before and after the COVID-19 crisis (Obnova Evrope: kulturno in ustvarjalno gospodarstvo pred krizo zaradi pandemije covida-19 in po njej), januar 2021.

(16)  EY, Rebuilding Europe: the cultural and creative economy before and after the COVID-19 crisis (Obnova Evrope: kulturno in ustvarjalno gospodarstvo pred krizo zaradi pandemije covida-19 in po njej), januar 2021.

(17)  Direktiva 2009/24/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o pravnem varstvu računalniških programov (UL L 111, 5.5.2009, str. 16).

(18)  Direktiva 2001/29/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2001 o usklajevanju določenih vidikov avtorske in sorodnih pravic v informacijski družbi (UL L 167, 22.6.2001, str. 10).

(19)  ISFE, Europe’s Video Games Industry (Evropski sektor videoiger), ključna dejstva ISFE-EGDF, 2021.

(20)  Prav tam.

(21)  Prav tam.

---

| 5.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 161/10 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 161/10

---

P9_TA(2022)0389

Rasna pravičnost, nediskriminacija in boj proti rasizmu v EU

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. novembra 2022 o rasni pravičnosti, nediskriminaciji in boju proti rasizmu v EU (2022/2005(INI))

(2023/C 161/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), Pogodbe o delovanju Evropske unije in Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), Pogodbe o delovanju Evropske unije in Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (1) (direktiva o rasni enakosti), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/43/ES z dne 29. junija 2000 o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (1) (direktiva o rasni enakosti),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (2) (direktiva o enakosti pri zaposlovanju), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2000/78/ES z dne 27. novembra 2000 o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (2) (direktiva o enakosti pri zaposlovanju),

| — | ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2008/913/PNZ z dne 28. novembra 2008 o boju proti nekaterim oblikam in izrazom rasizma in ksenofobije s kazensko-pravnimi sredstvi (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Okvirnega sklepa Sveta 2008/913/PNZ z dne 28. novembra 2008 o boju proti nekaterim oblikam in izrazom rasizma in ksenofobije s kazensko-pravnimi sredstvi (3),

| — | ob upoštevanju Direktive 2012/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj ter o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2001/220/PNZ (4) (v nadaljnjem besedilu: direktiva o pravicah žrtev), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2012/29/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj ter o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2001/220/PNZ (4) (v nadaljnjem besedilu: direktiva o pravicah žrtev),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/692 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. aprila 2021 o vzpostavitvi programa Državljani, enakost, pravice in vrednote (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/692 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. aprila 2021 o vzpostavitvi programa Državljani, enakost, pravice in vrednote (5),

| — | ob upoštevanju, da je bila junija 2016 oblikovana skupina EU na visoki ravni za boj proti sovražnemu govoru in kaznivim dejanjem iz sovraštva, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da je bila junija 2016 oblikovana skupina EU na visoki ravni za boj proti sovražnemu govoru in kaznivim dejanjem iz sovraštva,

| — | ob upoštevanju smernic za izboljšanje zbiranja in uporabe podatkov o enakosti, ki jih je leta 2018 pripravila podskupina za podatke o enakosti v okviru skupine Komisije na visoki ravni za nediskriminacijo, enakost in raznolikost ter jih objavila leta 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic za izboljšanje zbiranja in uporabe podatkov o enakosti, ki jih je leta 2018 pripravila podskupina za podatke o enakosti v okviru skupine Komisije na visoki ravni za nediskriminacijo, enakost in raznolikost ter jih objavila leta 2021,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. septembra 2020 z naslovom „Unija enakosti: akcijski načrt EU za boj proti rasizmu za obdobje 2020–2025“ (v nadaljnjem besedilu: akcijski načrt EU za boj proti rasizmu) (COM(2020)0565), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. septembra 2020 z naslovom „Unija enakosti: akcijski načrt EU za boj proti rasizmu za obdobje 2020–2025“ (v nadaljnjem besedilu: akcijski načrt EU za boj proti rasizmu) (COM(2020)0565),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. oktobra 2020 z naslovom „Unija enakosti: strateški okvir EU za enakost, vključevanje in udeležbo Romov“ (COM(2020)0620), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 7. oktobra 2020 z naslovom „Unija enakosti: strateški okvir EU za enakost, vključevanje in udeležbo Romov“ (COM(2020)0620),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. novembra 2020 z naslovom „Unija enakosti: strategija za enakost LGBTIQ oseb za obdobje 2020–2025“ (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 12. novembra 2020 z naslovom „Unija enakosti: strategija za enakost LGBTIQ oseb za obdobje 2020–2025“ (COM(2020)0698),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2021 z naslovom „Unija enakosti: Strategija o pravicah invalidov za obdobje 2021–2030“ (COM(2021)0101) in Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov, ki so jo ratificirale EU in vse njene države članice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2021 z naslovom „Unija enakosti: Strategija o pravicah invalidov za obdobje 2021–2030“ (COM(2021)0101) in Konvencije Združenih narodov o pravicah invalidov, ki so jo ratificirale EU in vse njene države članice,

| — | ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, vključno z njegovim tretjim načelom o enakih možnostih, in sporočila Komisije z dne 4. marca 2021 z naslovom „Akcijski načrt za evropski steber socialnih pravic“ (COM(2021)0102), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega stebra socialnih pravic, vključno z njegovim tretjim načelom o enakih možnostih, in sporočila Komisije z dne 4. marca 2021 z naslovom „Akcijski načrt za evropski steber socialnih pravic“ (COM(2021)0102),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. marca 2020 z naslovom „Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025“ (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. marca 2020 z naslovom „Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025“ (COM(2020)0152),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 12. marca 2021 o enakosti, vključevanju in udeležbi Romov (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 12. marca 2021 o enakosti, vključevanju in udeležbi Romov (6),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 19. marca 2021 (COM(2021)0139) o uporabi Direktive Sveta 2000/43/ES o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (direktiva o rasni enakosti) in Direktive Sveta 2000/78/ES o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (direktiva o enakosti pri zaposlovanju), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 19. marca 2021 (COM(2021)0139) o uporabi Direktive Sveta 2000/43/ES o izvajanju načela enakega obravnavanja oseb ne glede na raso ali narodnost (direktiva o rasni enakosti) in Direktive Sveta 2000/78/ES o splošnih okvirih enakega obravnavanja pri zaposlovanju in delu (direktiva o enakosti pri zaposlovanju),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 19. marca 2021 o organih za enakost in izvajanju priporočila Komisije o standardih za organe za enakost (SWD(2021)0063), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 19. marca 2021 o organih za enakost in izvajanju priporočila Komisije o standardih za organe za enakost (SWD(2021)0063),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. oktobra 2021 z naslovom „Strategija EU za boj proti antisemitizmu in negovanje judovskega življenja (2021–2030)“ (COM(2021)0615), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. oktobra 2021 z naslovom „Strategija EU za boj proti antisemitizmu in negovanje judovskega življenja (2021–2030)“ (COM(2021)0615),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 4. marca 2022 o boju proti rasizmu in antisemitizmu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 4. marca 2022 o boju proti rasizmu in antisemitizmu,

| — | ob upoštevanju skupnih vodilnih načel Komisije v marcu 2022 za nacionalne akcijske načrte proti rasizmu in rasni diskriminaciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnih vodilnih načel Komisije v marcu 2022 za nacionalne akcijske načrte proti rasizmu in rasni diskriminaciji,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah, zlasti Protokola št. 12, ki prepoveduje diskriminacijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah, zlasti Protokola št. 12, ki prepoveduje diskriminacijo,

| — | ob upoštevanju splošnih političnih priporočil Evropske komisije proti rasizmu in nestrpnosti (ECRI), zlasti splošnega političnega priporočila št. 5 (spremenjeno) o preprečevanju in odpravi protimuslimanskega rasizma in diskriminacije ter splošnega političnega priporočila št. 9 (spremenjeno) o preprečevanju in odpravi antisemitizma, njenega mnenja o konceptu „rasizacije“, sprejetega decembra 2021, in njenega načrta za dejansko enakost z dne 27. septembra 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošnih političnih priporočil Evropske komisije proti rasizmu in nestrpnosti (ECRI), zlasti splošnega političnega priporočila št. 5 (spremenjeno) o preprečevanju in odpravi protimuslimanskega rasizma in diskriminacije ter splošnega političnega priporočila št. 9 (spremenjeno) o preprečevanju in odpravi antisemitizma, njenega mnenja o konceptu „rasizacije“, sprejetega decembra 2021, in njenega načrta za dejansko enakost z dne 27. septembra 2019,

| — | ob upoštevanju poročila usmerjevalnega odbora Sveta Evrope za boj proti diskriminaciji, raznolikost in vključevanje (CDADI) z naslovom „COVID-19: analiza razsežnosti nediskriminacije, raznolikosti in vključevanja v državah članicah Sveta Evrope“ (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila usmerjevalnega odbora Sveta Evrope za boj proti diskriminaciji, raznolikost in vključevanje (CDADI) z naslovom „COVID-19: analiza razsežnosti nediskriminacije, raznolikosti in vključevanja v državah članicah Sveta Evrope“ (7),

| — | ob upoštevanju resolucije 2389 parlamentarne skupščine Sveta Evrope z dne 24. junija 2021 o boju proti afrofobiji ali rasizmu proti temnopoltim v Evropi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije 2389 parlamentarne skupščine Sveta Evrope z dne 24. junija 2021 o boju proti afrofobiji ali rasizmu proti temnopoltim v Evropi,

| — | ob upoštevanju resolucije 2413 parlamentarne skupščine Sveta Evrope z dne 26. novembra 2021 o diskriminaciji Romov in potujočih skupin na področju stanovanj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije 2413 parlamentarne skupščine Sveta Evrope z dne 26. novembra 2021 o diskriminaciji Romov in potujočih skupin na področju stanovanj,

| — | ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende OZN za trajnostni razvoj do leta 2030,

| — | ob upoštevanju Mednarodne konvencije o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije in splošnih priporočil Odbora OZN za odpravo rasne diskriminacije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodne konvencije o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije in splošnih priporočil Odbora OZN za odpravo rasne diskriminacije,

| — | ob upoštevanju poročil in raziskav Agencije EU za temeljne pravice (FRA), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil in raziskav Agencije EU za temeljne pravice (FRA),

| — | ob upoštevanju poročila z naslovom „Raznolikost v sekretariatu Evropskega parlamenta – stanje in načrt za obdobje 2022–2024“, ki ga je 22. novembra 2021 sprejela parlamentarna skupina na visoki ravni za enakost spolov in raznolikost, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z naslovom „Raznolikost v sekretariatu Evropskega parlamenta – stanje in načrt za obdobje 2022–2024“, ki ga je 22. novembra 2021 sprejela parlamentarna skupina na visoki ravni za enakost spolov in raznolikost,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. marca 2019 o temeljnih pravicah oseb afriškega porekla v Evropi (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. marca 2019 o temeljnih pravicah oseb afriškega porekla v Evropi (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2020 o izvajanju nacionalnih strategij za vključevanje Romov: boj proti predsodkom zoper ljudi romskega porekla v Evropi (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2020 o izvajanju nacionalnih strategij za vključevanje Romov: boj proti predsodkom zoper ljudi romskega porekla v Evropi (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. junija 2020 o protirasističnih demonstracijah zaradi smrti Georgea Floyda (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. junija 2020 o protirasističnih demonstracijah zaradi smrti Georgea Floyda (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. decembra 2020 o potrebi po namenski sestavi Sveta za enakost spolov (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. decembra 2020 o potrebi po namenski sestavi Sveta za enakost spolov (11),

| — | ob upoštevanje svoje resolucije z dne 8. marca 2022 o krčenju prostora za civilno družbo v Evropi (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanje svoje resolucije z dne 8. marca 2022 o krčenju prostora za civilno družbo v Evropi (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2022 o vlogi kulture, izobraževanja, medijev in športa v boju proti rasizmu (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2022 o vlogi kulture, izobraževanja, medijev in športa v boju proti rasizmu (13),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0254/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0254/2022),

| A. | ker Unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin, kot je določeno v členu 2 PEU; ker sta pravici do enakega obravnavanja in nediskriminacije temeljni pravici, zapisani v Listini, ter ju je treba v celoti spoštovati; ker zakonodaja EU prepoveduje diskriminacijo in nadlegovanje na podlagi rase ali narodnosti; |
| --- | --- |

A.

ker Unija temelji na vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin, kot je določeno v členu 2 PEU; ker sta pravici do enakega obravnavanja in nediskriminacije temeljni pravici, zapisani v Listini, ter ju je treba v celoti spoštovati; ker zakonodaja EU prepoveduje diskriminacijo in nadlegovanje na podlagi rase ali narodnosti;

| B. | ker je pojem „rase“ družbeni konstrukt; ker lahko po mnenju komisije ECRI uporaba pojma rasizacije pripomore k razumevanju procesov, na katerih temeljita rasizem in rasna diskriminacija (14); ker se rasiziranim skupinam na podlagi značilnosti, kot so barva kože, etično ali nacionalno poreklo ali vera ali domnevna pripadnost določeni skupini, pripisujejo nekatere značilnosti in lastnosti, ki se nato predstavljajo kot prirojene vsem članom skupine; |
| --- | --- |

B.

ker je pojem „rase“ družbeni konstrukt; ker lahko po mnenju komisije ECRI uporaba pojma rasizacije pripomore k razumevanju procesov, na katerih temeljita rasizem in rasna diskriminacija (14); ker se rasiziranim skupinam na podlagi značilnosti, kot so barva kože, etično ali nacionalno poreklo ali vera ali domnevna pripadnost določeni skupini, pripisujejo nekatere značilnosti in lastnosti, ki se nato predstavljajo kot prirojene vsem članom skupine;

| C. | ker je akcijski načrt EU za boj proti rasizmu za obdobje 2020–2025 prvi instrument politike EU, ki priznava strukturno razsežnost rasizma, čigar zgodovinske korenine segajo v čas kolonializma, suženjstva, preganjanja v preteklosti in genocida; ker so te korenine v nekaterih državah članicah močnejše in vplivnejše kot v drugih; ker na strukturni rasizem lahko vplivajo tudi drugi dejavniki; ker je akcijski načrt pomemben prvi korak k boju proti rasizmu in rasni diskriminaciji v EU, vendar nima mehanizmov za nadaljnje ukrepanje, ambicioznih meril uspešnosti in jasnih ciljev; |
| --- | --- |

C.

ker je akcijski načrt EU za boj proti rasizmu za obdobje 2020–2025 prvi instrument politike EU, ki priznava strukturno razsežnost rasizma, čigar zgodovinske korenine segajo v čas kolonializma, suženjstva, preganjanja v preteklosti in genocida; ker so te korenine v nekaterih državah članicah močnejše in vplivnejše kot v drugih; ker na strukturni rasizem lahko vplivajo tudi drugi dejavniki; ker je akcijski načrt pomemben prvi korak k boju proti rasizmu in rasni diskriminaciji v EU, vendar nima mehanizmov za nadaljnje ukrepanje, ambicioznih meril uspešnosti in jasnih ciljev;

| D. | ker je strukturni rasizem v akcijskem načrtu EU za boj proti rasizmu opisan kot diskriminatorno ravnanje, ki je lahko zakoreninjeno v socialnih, finančnih in političnih institucijah, kar vpliva na ravni moči in oblikovanje politik; ker je strukturno diskriminacijo mogoče obravnavati kot oviro, zaradi katere skupine ali posamezniki ne morejo doseči enakih pravic in priložnosti, kot so na voljo večini prebivalstva; |
| --- | --- |

D.

ker je strukturni rasizem v akcijskem načrtu EU za boj proti rasizmu opisan kot diskriminatorno ravnanje, ki je lahko zakoreninjeno v socialnih, finančnih in političnih institucijah, kar vpliva na ravni moči in oblikovanje politik; ker je strukturno diskriminacijo mogoče obravnavati kot oviro, zaradi katere skupine ali posamezniki ne morejo doseči enakih pravic in priložnosti, kot so na voljo večini prebivalstva;

| E. | ker so poročali o primerih kriminalizacije in institucionalnega nasilja nad rasnimi skupinami in civilno družbo; ker bi bilo treba ta problem obravnavati v boju proti strukturnemu rasizmu, v vseh akcijskih načrtih za boj proti rasizmu ter v varnostni in migracijski politiki (15); |
| --- | --- |

E.

ker so poročali o primerih kriminalizacije in institucionalnega nasilja nad rasnimi skupinami in civilno družbo; ker bi bilo treba ta problem obravnavati v boju proti strukturnemu rasizmu, v vseh akcijskih načrtih za boj proti rasizmu ter v varnostni in migracijski politiki (15);

| F. | ker sta po mnenju Agencije EU za temeljne pravice rasna diskriminacija in nadlegovanje v EU še vedno razširjena pojava (16); ker Agencija za temeljne pravice poroča tudi o visoki stopnji diskriminacije in rasizma do rasiziranih skupin na podlagi njihovega etničnega ali priseljenskega porekla, kot so Romi (17) in osebe severnoafriškega ali podsaharskega afriškega porekla (18), pa tudi do muslimanov (19) in Judov (20); ker so rasistična, ksenofobna in homo-transfobna gibanja ter ekstremistične ideologije, zlasti skrajno desničarsko razpoloženje, v porastu in še vedno resno ogrožajo demokratične družbe v EU in varnost rasiziranih skupin; |
| --- | --- |

F.

ker sta po mnenju Agencije EU za temeljne pravice rasna diskriminacija in nadlegovanje v EU še vedno razširjena pojava (16); ker Agencija za temeljne pravice poroča tudi o visoki stopnji diskriminacije in rasizma do rasiziranih skupin na podlagi njihovega etničnega ali priseljenskega porekla, kot so Romi (17) in osebe severnoafriškega ali podsaharskega afriškega porekla (18), pa tudi do muslimanov (19) in Judov (20); ker so rasistična, ksenofobna in homo-transfobna gibanja ter ekstremistične ideologije, zlasti skrajno desničarsko razpoloženje, v porastu in še vedno resno ogrožajo demokratične družbe v EU in varnost rasiziranih skupin;

| G. | ker Svet že od leta 2008 blokira sprejetje protidiskriminacijske direktive; |
| --- | --- |

G.

ker Svet že od leta 2008 blokira sprejetje protidiskriminacijske direktive;

| H. | ker se strukturni in institucionalizirani rasizem odraža tudi v socialno-ekonomski neenakosti in revščini ter ker se ti dejavniki med seboj prepletajo in krepijo; ker diskriminacija in rasizem spodkopavata človekovo dostojanstvo, življenjske priložnosti, blaginjo, dobro počutje in pogosto tudi varnost; ker se rasne in narodnostne manjšine v EU soočajo s segregacijo na nekaterih področjih v vsakdanjem življenju, tudi pri iskanju stanovanja, zdravstvenem varstvu, zaposlovanju, izobraževanju in pravosodnih sistemih; ker številni pripadniki rasnih in etničnih manjšin v EU nimajo ustreznega dostopa do osnovnih potrebščin, kot so pitna voda, sanitarna oskrba in elektrika, kar se lahko še poslabša zaradi podnebnih sprememb, in ker se to kaže na trgu dela, kjer so rasizirane osebe prekomerno zastopane med brezposelnimi ter na prekarnih in nizkokakovostnih delovnih mestih, na primer v gospodarstvu priložnostnih del; ker rasnih neenakosti ni mogoče odpraviti brez velikih naložb v premostitev revščine; |
| --- | --- |

H.

ker se strukturni in institucionalizirani rasizem odraža tudi v socialno-ekonomski neenakosti in revščini ter ker se ti dejavniki med seboj prepletajo in krepijo; ker diskriminacija in rasizem spodkopavata človekovo dostojanstvo, življenjske priložnosti, blaginjo, dobro počutje in pogosto tudi varnost; ker se rasne in narodnostne manjšine v EU soočajo s segregacijo na nekaterih področjih v vsakdanjem življenju, tudi pri iskanju stanovanja, zdravstvenem varstvu, zaposlovanju, izobraževanju in pravosodnih sistemih; ker številni pripadniki rasnih in etničnih manjšin v EU nimajo ustreznega dostopa do osnovnih potrebščin, kot so pitna voda, sanitarna oskrba in elektrika, kar se lahko še poslabša zaradi podnebnih sprememb, in ker se to kaže na trgu dela, kjer so rasizirane osebe prekomerno zastopane med brezposelnimi ter na prekarnih in nizkokakovostnih delovnih mestih, na primer v gospodarstvu priložnostnih del; ker rasnih neenakosti ni mogoče odpraviti brez velikih naložb v premostitev revščine;

| I. | ker je horizontalni in presečni pristop k politikam in ukrepom EU, kot je opisan v strategijah za enakost spolov in LGBTQ, ključnega pomena za obravnavanje rasne diskriminacije; ker na manjšinske skupine, ki med drugim vključujejo Rome, muslimane, Jude, ljudi afriškega in azijskega porekla in Samije, vplivajo različne oblike diskriminacije; |
| --- | --- |

I.

ker je horizontalni in presečni pristop k politikam in ukrepom EU, kot je opisan v strategijah za enakost spolov in LGBTQ, ključnega pomena za obravnavanje rasne diskriminacije; ker na manjšinske skupine, ki med drugim vključujejo Rome, muslimane, Jude, ljudi afriškega in azijskega porekla in Samije, vplivajo različne oblike diskriminacije;

| J. | ker več primerov dvojnih meril in diskriminacije na podlagi barve kože na mejah EU, kot je nedavni primer nekaterih ljudi, ki so bežali pred vojno v Ukrajini, kaže, da je treba na mejah EU zagotoviti enako obravnavo; |
| --- | --- |

J.

ker več primerov dvojnih meril in diskriminacije na podlagi barve kože na mejah EU, kot je nedavni primer nekaterih ljudi, ki so bežali pred vojno v Ukrajini, kaže, da je treba na mejah EU zagotoviti enako obravnavo;

| K. | ker je med osebami, ki se ukvarjajo s prostitucijo, nesorazmerno veliko žensk v prekarnem položaju, zlasti rasiziranih žensk, kar je posledica seksizma in rasizma ter ju ohranja; |
| --- | --- |

K.

ker je med osebami, ki se ukvarjajo s prostitucijo, nesorazmerno veliko žensk v prekarnem položaju, zlasti rasiziranih žensk, kar je posledica seksizma in rasizma ter ju ohranja;

| L. | ker žrtve rasne diskriminacije nimajo dostopa do pravnega varstva; ker organi za enakost v mnogih državah članicah nimajo dovolj človeških in finančnih virov in/ali potrebne neodvisnosti, da bi premostili to vrzel, tudi zaradi premajhne politične volje; ker se protidiskriminacijski okvir EU neenakomerno prenaša v zakonodajo držav članic, kar omejuje učinkovitost organov za enakost; |
| --- | --- |

L.

ker žrtve rasne diskriminacije nimajo dostopa do pravnega varstva; ker organi za enakost v mnogih državah članicah nimajo dovolj človeških in finančnih virov in/ali potrebne neodvisnosti, da bi premostili to vrzel, tudi zaradi premajhne politične volje; ker se protidiskriminacijski okvir EU neenakomerno prenaša v zakonodajo držav članic, kar omejuje učinkovitost organov za enakost;

| M. | ker so po vsej EU poročali o več primerih rasizma, strukturne diskriminacije, nadlegovanja, nasilja in rasnega ali etničnega profiliranja s strani policije, uslužbencev organov kazenskega pregona, sodnikov in odvetnikov v kazenskopravnih sistemih (21); ker je v pravosodnih sistemih večine držav članic mogoče najti strukturne predsodke do rasiziranih skupin (22); ker policijskega nasilja in nesorazmerne uporabe sile s strani organov za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj ne bi smeli dopuščati; ker sta odgovornost in neodvisen nadzor bistvena za obravnavanje institucionalnega rasizma pri preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju kaznivih dejanj; ker pomanjkljivosti na področju pravne države v kazenskopravnih sistemih to stanje še poslabšuje; |
| --- | --- |

M.

ker so po vsej EU poročali o več primerih rasizma, strukturne diskriminacije, nadlegovanja, nasilja in rasnega ali etničnega profiliranja s strani policije, uslužbencev organov kazenskega pregona, sodnikov in odvetnikov v kazenskopravnih sistemih (21); ker je v pravosodnih sistemih večine držav članic mogoče najti strukturne predsodke do rasiziranih skupin (22); ker policijskega nasilja in nesorazmerne uporabe sile s strani organov za preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj ne bi smeli dopuščati; ker sta odgovornost in neodvisen nadzor bistvena za obravnavanje institucionalnega rasizma pri preprečevanju, odkrivanju in preiskovanju kaznivih dejanj; ker pomanjkljivosti na področju pravne države v kazenskopravnih sistemih to stanje še poslabšuje;

| N. | ker Rominje, rasizirane ženske in migrantke, pa tudi invalidke v EU doživljajo presečne neenakosti in diskriminacijo; ker so se mnoge že srečale tudi s strukturnim nasiljem ter jim je bila kršena integriteta in telesna avtonomija ali so bile žrtve prisilne sterilizacije, kontracepcije in splava, vse te škodljive prakse in oblike nasilja na podlagi spola pa izvirajo iz evgeničnih stališč; |
| --- | --- |

N.

ker Rominje, rasizirane ženske in migrantke, pa tudi invalidke v EU doživljajo presečne neenakosti in diskriminacijo; ker so se mnoge že srečale tudi s strukturnim nasiljem ter jim je bila kršena integriteta in telesna avtonomija ali so bile žrtve prisilne sterilizacije, kontracepcije in splava, vse te škodljive prakse in oblike nasilja na podlagi spola pa izvirajo iz evgeničnih stališč;

| O. | ker se sistemi umetne inteligence že uporabljajo za ustvarjanje napovedi, profilov in ocen tveganja, ki vplivajo na življenje ljudi; ker lahko nove tehnologije in digitalni prehod prinesejo nove izzive za rasno enakost in nediskriminacijo, saj utegnejo reproducirati družbeno pristranskost in strukturne neenakosti, po drugi strani pa lahko postanejo učinkovito orodje v boju proti rasizmu in strukturni diskriminaciji; |
| --- | --- |

O.

ker se sistemi umetne inteligence že uporabljajo za ustvarjanje napovedi, profilov in ocen tveganja, ki vplivajo na življenje ljudi; ker lahko nove tehnologije in digitalni prehod prinesejo nove izzive za rasno enakost in nediskriminacijo, saj utegnejo reproducirati družbeno pristranskost in strukturne neenakosti, po drugi strani pa lahko postanejo učinkovito orodje v boju proti rasizmu in strukturni diskriminaciji;

| P. | ker se lahko zaradi načina, kako so ljudje, ne glede na raso, vero ali narodnost, predstavljeni v medijih, okrepijo negativni stereotipi z rasnimi konotacijami; |
| --- | --- |

P.

ker se lahko zaradi načina, kako so ljudje, ne glede na raso, vero ali narodnost, predstavljeni v medijih, okrepijo negativni stereotipi z rasnimi konotacijami;

| Q. | ker imajo organizacije civilne družbe ključno vlogo pri varovanju in uvajanju vrednot in temeljnih pravic EU ter pri izvajanju politik in strategij EU; ker se državljanski prostor v vsej EU krči in ker mnoge organizacije civilne družbe vse težje preživijo in se čedalje težje financirajo; |
| --- | --- |

Q.

ker imajo organizacije civilne družbe ključno vlogo pri varovanju in uvajanju vrednot in temeljnih pravic EU ter pri izvajanju politik in strategij EU; ker se državljanski prostor v vsej EU krči in ker mnoge organizacije civilne družbe vse težje preživijo in se čedalje težje financirajo;

| R. | ker večina držav članic nezadostno izvaja direktivo o rasni enakosti; ker direktiva ne zajema vseh oblik in razlogov za diskriminacijo, na primer presečne in strukturne diskriminacije, zato bi jo bilo treba posodobiti, da bi se upoštevale nove okoliščine, kot sta umetna inteligenca in algoritemsko odločanje, zlasti pa tveganje, da bi se reproducirala rasna pristranskost; ker nekatere države članice niso v celoti ali pravilno prenesle okvirnega sklepa Sveta o rasizmu in ksenofobiji; ker bi morala Komisija to spremljati in skrbeti, da bodo države članice spoštovale protidiskriminacijsko zakonodajo EU; |
| --- | --- |

R.

ker večina držav članic nezadostno izvaja direktivo o rasni enakosti; ker direktiva ne zajema vseh oblik in razlogov za diskriminacijo, na primer presečne in strukturne diskriminacije, zato bi jo bilo treba posodobiti, da bi se upoštevale nove okoliščine, kot sta umetna inteligenca in algoritemsko odločanje, zlasti pa tveganje, da bi se reproducirala rasna pristranskost; ker nekatere države članice niso v celoti ali pravilno prenesle okvirnega sklepa Sveta o rasizmu in ksenofobiji; ker bi morala Komisija to spremljati in skrbeti, da bodo države članice spoštovale protidiskriminacijsko zakonodajo EU;

| S. | ker morajo institucije EU sprejeti konkretne ukrepe, s katerimi bodo poskrbele za trajnostne spremembe v smeri popolnoma vključujočih in spoštljivih delovnih mest; ker ima diskriminacija pogosto več razsežnosti in lahko zgolj s presečnim pristopom omogočimo vzdržne spremembe, s katerimi bi presegli rasistične prakse in politike, ki so globoko zakoreninjene v naši družbi; ker so posamezniki iz rasiziranih in ranljivih skupin, ki so žrtve presečnih oblik diskriminacije, premalo zastopani na položajih odločanja; |
| --- | --- |

S.

ker morajo institucije EU sprejeti konkretne ukrepe, s katerimi bodo poskrbele za trajnostne spremembe v smeri popolnoma vključujočih in spoštljivih delovnih mest; ker ima diskriminacija pogosto več razsežnosti in lahko zgolj s presečnim pristopom omogočimo vzdržne spremembe, s katerimi bi presegli rasistične prakse in politike, ki so globoko zakoreninjene v naši družbi; ker so posamezniki iz rasiziranih in ranljivih skupin, ki so žrtve presečnih oblik diskriminacije, premalo zastopani na položajih odločanja;

| T. | ker lahko rasizirane osebe, ki so preživele nasilje na podlagi spola, zaradi rasne diskriminacije postanejo še dodatno ranljive, kar jim lahko oteži dostopanje do potrebne podpore, virov in zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

T.

ker lahko rasizirane osebe, ki so preživele nasilje na podlagi spola, zaradi rasne diskriminacije postanejo še dodatno ranljive, kar jim lahko oteži dostopanje do potrebne podpore, virov in zdravstvenega varstva;

| U. | ker organizacije, ki se financirajo s sredstvi EU, ne bi smele promovirati ksenofobnih ali rasističnih stališč; |
| --- | --- |

U.

ker organizacije, ki se financirajo s sredstvi EU, ne bi smele promovirati ksenofobnih ali rasističnih stališč;

| V. | ker so sovražni govor in kazniva dejanja iz sovraštva med najhujšimi izrazi rasizma in ksenofobije; ker je v Evropi vse več sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva; ker je pandemija covida-19 eden od dejavnikov, ki so vse to še poglobili (23); ker lahko sovražni govor privede do kaznivih dejanj iz sovraštva; ker po podatkih Agencije Evropske unije za temeljne pravice se do 90 % kaznivih dejanj in napadov iz sovraštva v EU ne prijavi in zato krivci niso kaznovani (24); |
| --- | --- |

V.

ker so sovražni govor in kazniva dejanja iz sovraštva med najhujšimi izrazi rasizma in ksenofobije; ker je v Evropi vse več sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva; ker je pandemija covida-19 eden od dejavnikov, ki so vse to še poglobili (23); ker lahko sovražni govor privede do kaznivih dejanj iz sovraštva; ker po podatkih Agencije Evropske unije za temeljne pravice se do 90 % kaznivih dejanj in napadov iz sovraštva v EU ne prijavi in zato krivci niso kaznovani (24);

| 1. | poudarja, da mora Unija nujno razviti robusten, vključujoč, celovit in mnogostranski pristop za učinkovit boj proti vsem oblikam rasizma in diskriminacije iz katerega koli razloga, in to na vseh področjih v EU; vztraja, da morajo biti Unija in njene institucije v tem boju drugim za zgled; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva k intenzivnemu in stalnemu političnemu vodenju na najvišji politični ravni, tudi z odločnim in hitrim odzivanjem na sovražni govor in kazniva dejanja iz sovraštva, pa tudi k osebni udeležbi na vrhunskih srečanjih o boju proti rasizmu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj še naprej ocenjuje izvajanje dosedanjega pravnega okvira EU za boj proti diskriminaciji, rasizmu, ksenofobiji, sovražnemu govoru in dejanjem iz sovraštva ter drugim vrstam nestrpnosti, da bi določila, kako ga po potrebi izboljšati, ter naj vodi reden dialog ter si izmenjuje dobro prakso z državami članicami, lokalnimi in regionalnimi organi, rasiziranimi skupinami in drugimi ustreznimi deležniki, tudi z organizacijami civilne družbe; poziva Komisijo, naj sprejme konkretne ukrepe, kadar države članice kršijo pravo EU, vključno s postopki za ugotavljanje kršitev; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo in vse ravni upravljanja v EU, naj vprašanja enakosti in rasne pravičnosti vključijo v vse svoje politično delo, tudi v financiranje projektov na ravni držav članic ter na regionalni in lokalni ravni; glede tega poziva Komisijo, naj glede podpore EU projektom znotraj ali zunaj EU, kjer bi se neposredno ali posredno spodbujala ksenofobna ali rasistična stališča, sledi politiki ničelne tolerance; želi opozoriti, da tako finančna uredba EU (25) kot uredba o skupnih določbah za programe, ki jih financira EU (26), v sedanjem večletnem finančnem okviru vsebujeta več protidiskriminacijskih določb, zlasti v povezavi z raso ali narodnostjo, vero ali prepričanjem; zato poziva Komisijo in države članice, naj poskrbijo za pravilno uporabo teh določb; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opozarja na dolgoletne pozive Parlamenta k sprejetju protidiskriminacijske direktive, ki jo Svet že od leta 2008 blokira; poziva Svet, naj ustanovi sestavo za enakost spolov in enakost, da bi o teh vprašanjih ter o strukturni in presečni diskriminaciji omogočil redne in stalne razprave na visoki ravni, poleg tega pa naj poskrbi za vključevanje boja proti rasizmu in načela enakosti spolov v vse politike; poziva Komisijo, naj posodobi predlog direktive EU o enakem obravnavanju na podlagi stališča Parlamenta, in sicer naj zajame tudi presečno diskriminacijo in izrecno prepove diskriminacijo na podlagi kombinacije razlogov, navedenih v Listini; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva države članice, naj poskrbijo za celovito izvajanje in učinkovito spremljanje direktive o rasni enakosti in direktive o enakosti pri zaposlovanju; ostro obsoja, da so rasne, etnične, verske jezikovne manjšine in migranti, pa tudi osebe LGBTQI izpostavljeni strukturnemu rasizmu, diskriminaciji, kaznivim dejanjem iz sovraštva in sovražnemu govoru, da redno doživljajo socialno-ekonomske neenakosti na področjih, kot so stanovanja, zdravstveno varstvo, zaposlovanje, izobraževanje in druge osnovne storitve, na primer v zdravstvenem varstvu na področju duševnega, spolnega in reproduktivnega zdravja, težje pa dostopajo tudi do pravnega sistema, kar je treba priznati kot velike ovire za polno uživanje temeljnih pravic, vključevanje in enakost, vse to pa vodi tudi v revščino in socialno izključenost; |
| --- | --- |

6.

| 7. | obžaluje, da 14 let po sprejetju okvirnega sklepa o rasizmu in ksenofobiji več držav članic določb tega sklepa še vedno ni v celoti in pravilno preneslo v svojo zakonodajo; spodbuja države članice, naj kriminalizirajo kazniva dejanja iz sovraštva in sovražni govor in naj sprejmejo ukrepe za zagotovitev, da bodo rasistični in ksenofobični motivi veljali za oteževalno okoliščino oziroma da bodo lahko sodišča takšne motive upoštevala pri določanju kazni; poziva države članice, naj v skladu z direktivo EU o pravicah žrtev kaznivih dejanj pred in med kazenskimi preiskavami in postopki ter tudi po njih poskrbijo za ustrezne standarde in ukrepe za zaščito prič in žrtev kaznivih dejanj iz sovraštva ter naj izmenjujejo dobro prakso o ukrepih, ki so se že izkazali za učinkovite pri spodbujanju prijavljanja, na primer o telefonskih številkah za pomoč v stiski in varnih prostorih; obžaluje, da v EU še vedno obstajajo primeri, ko uslužbenci v organih preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj ne vzamejo resno poročil o rasno motiviranih kaznivih dejanjih, in poziva, naj se vsi tovrstni primeri ustrezno preiščejo (27); poudarja, da je za organe preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj in pravosodne organe izredno pomembno specializirano usposabljanje s področja boja proti rasizmu, nediskriminacije in kaznivih dejanj iz sovraštva, predvsem zato, da bodo znali pravilno prepoznavati in evidentirati morebitne incidente; |
| --- | --- |

7.

| 8. | je globoko zaskrbljen zaradi primerov policijskega nasilja nad rasiziranimi osebami v več državah članicah; poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo imeli ljudje dostop do neodvisnih in dobro delujočih policijskih pritožbenih mehanizmov, kjer bo mogoče sprožiti preiskave o policijskem nasilju, kršitvah in zlorabah, ter naj varujejo pravico ljudi do dokumentiranja tovrstnih primerov; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja sporočilo Komisije z dne 9. decembra 2021 o večjem vključevanju in zaščiti v Evropi ter o vključitvi sovražnega govora in kaznivih dejanj iz sovraštva na evropski seznam kaznivih dejanj (COM(2021)0777); poziva Svet, naj se hitro dogovori o sprejetju tega sklepa; pozdravlja določbe akta o digitalnih storitvah (COM(2020)0825), s katerim bo vse, kar je nezakonito zunaj spleta, kot tako veljalo tudi na spletu, saj bo to pomagalo pri boju proti nezakonitemu sovražnemu govoru na internetu; poziva države članice, naj uporabljajo ključna vodilna načela za spodbujanje k prijavljanju kaznivih dejanj iz sovraštva, ki jih je marca 2021 izdelala delovna skupina EU za evidentiranje kaznivih dejanj iz sovraštva, zbiranje podatkov in spodbujanje prijavljanja; spodbuja k izmenjavi dobre prakse med ustreznimi organi, tudi o alternativnih kaznih, kot sta delo v korist skupnosti ali obvezno izobraževanje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | se zaveda, da bi lahko umetna inteligenca pomagala opredeliti in zmanjšati vpliv človeške pristranskosti ter da bi se lahko programska oprema umetne inteligence pri podatkovnih nizih uporabila za kartiranje skupin, ki so žrtve diskriminacije; pomisleke pa ima zaradi tveganja, da bi lahko umetna inteligenca povečala že obstoječo diskriminacijo ter še poglobila dosedanjo neenakost in socialno izključenost; poudarja, da je tu pomembna kakovost podatkov, ki se uporabljajo pri razvoju algoritmov, saj se standard sistemov umetne inteligence zanaša prav na podatke, s katerimi se ti sistemi učijo; poudarja, da je treba pri uporabi orodij umetne inteligence obravnavati potencialna tveganja in zagotoviti potrebne zaščitne ukrepe za temeljne pravice in svoboščine posameznikov, na katere se nanašajo osebni podatki, zlasti kadar ta orodja uporabljajo organi preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, poleg tega je treba poskrbeti, da bodo sisteme umetne inteligence vodila načela preglednosti, razložljivosti, pravičnosti in odgovornosti, da se bodo izvajale neodvisne revizije in se bo preprečilo, da bi ti sistemi še poglabljali diskriminacijo, rasizem, izključenost in revščino; |
| --- | --- |

10.

| 11. | zahteva, da države članice odpravijo vse oblike rasnega ali etničnega profiliranja; poziva države članice in Agencijo EU za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, naj poskrbijo za več usposabljanja o tem, kako v teh dejavnostih preprečiti nezakonito profiliranje, in naj pomagajo pri razumevanju in odpravljanju pristranskosti; opozarja, da je v skladu s pravom Unije, kot je določeno v Direktivi (EU) 2016/680 (28) in Uredbi (EU) 2016/679 (29), prepovedano profiliranje posameznikov, če privede do diskriminacije na podlagi njihovih osebnih podatkov, ki so že po naravi izrazito občutljivi glede poseganja v temeljne pravice in svoboščine; |
| --- | --- |

11.

| 12. | se zaveda, da so rasizirane skupine nesorazmerno zastopane v slojih evropskega prebivalstva z nižjimi dohodki, in poziva države članice, naj obravnavajo posebne potrebe teh skupin na področjih, kot so izobraževanje, stanovanja, zdravstvo, zaposlovanje, policijsko delo, socialne storitve, pravosodni sistem ter politična udeležba in zastopanost; spodbuja države članice, naj jamstvo za otroke v celoti izkoristijo tudi za boj zoper strukturni rasizem, uperjen proti rasiziranim otrokom, in naj oblikujejo namenske nacionalne programe, s katerimi bi prekinili krog revščine, ki v veliki meri prizadene prav rasizirane otroke; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pozdravlja odziv EU na to, da toliko ljudi beži iz Ukrajine, in sprožitev direktive o začasni zaščiti (30); je zaskrbljen zaradi poročil o diskriminatornih in rasističnih praksah na mejah zoper nebelce in pripadnike manjšin, na primer Rome, ter opozarja države članice, da ima vsakdo pravico, da zaprosi za azil ter da je obravnavan spoštljivo in v skladu z mednarodnim pravom (31); ponovno poudarja, da nadzora nad migracijami in mejnih kontrol ne smemo postavljati pred varnost, pravice in človeška življenje, ter poziva Komisijo, naj v pravni in politični okvir EU na področju migracij vključi tudi razsežnost rasne enakosti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | obžaluje, da so romske skupnosti še vedno ena najbolj diskriminiranih in ranljivih skupin v EU; poziva države članice, naj izvajajo priporočilo Sveta o enakosti, vključevanju in udeležbi Romov, sprejeto 12. marca 2021, ter strateški okvir EU za enakost, vključevanje in udeležbo Romov za obdobje 2020–2030 ter naj v ta namen v celoti izkoristijo vsa razpoložljiva sredstva; poziva države članice, naj uradno priznajo anticiganizem kot posebno obliko rasizma proti Romom; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisijo in države članice, naj ukrepajo proti skrb vzbujajočemu porastu antisemitizma v Uniji; je seznanjen, da se judovsko prebivalstvo v EU v zadnjih letih zmanjšuje in da je 38 % Judov v zadnjih petih letih razmišljalo o izstopu iz EU zaradi pomislekov glede varnosti in zaščite (32); |
| --- | --- |

15.

| 16. | obsoja prakse, kot so pohabljanje ženskih spolnih organov, zakonsko ujetništvo in kazniva dejanja iz časti, ki v izrazito veliki meri prizadenejo ženske, in poziva, naj storilci zanje odgovarjajo; poziva k ozaveščanju o teh škodljivih praksah v EU in k zavzemanju za njihovo odpravo, tako na nacionalni ravni kot na ravni EU; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da se mnoge ženske afriškega porekla in druge rasizirane ženske soočajo z medgeneracijsko revščino in izključenostjo in jih vedno najdemo v skupinah, ki imajo najslabši dostop do zdravstvenih storitev ter so diskriminirane pri storitvah, povezanih s porodom, materinstvom in otroki (33); |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva države članice, naj poskrbijo, da bodo zdravstvene službe znale obravnavati specifična zdravstvena vprašanja, ki so značilna zlasti za ljudi afriškega, bližnjevzhodnega, latinskoameriškega in azijskega porekla, na primer s potrebnim usposabljanjem in ustrezno posodobitvijo učnih načrtov v izobraževanju zdravstvenih delavcev; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo namenske ukrepe za boj proti spolnim stereotipom, naj odpravijo diskriminacijo in neenakosti ter naj se zoperstavljajo nasilju na podlagi spola nad rasiziranimi ženskami, tudi s sprejetjem predlagane direktive o boju proti nasilju nad ženskami in nasilju v družini (COM(2022)0105), ter naj nasilje na podlagi spola vključijo na seznam kaznivih dejanj EU in kriminalizirajo prisilno sterilizacijo in prisilni splav, žrtvam pa naj zagotovijo ustrezne pravne poti, podporo in odškodnine; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja vlogo izobraževanja, kulture in športa v boju proti rasnim in etničnim stereotipom ter pri spodbujanju enakosti in socialne vključenosti; meni, da bi se morale države članice že v zgodnji fazi boriti proti rasizmu in diskriminaciji ter v vse uradne učne načrte vključiti vključujoče izobraževanje; vztraja, da je pomembno priznati in poučevati zgodovinske korenine rasizma in antisemitizma, tudi da bi spodbudili boljše razumevanje migracij v sedanjih razmerah; je zaskrbljen zaradi vpliva rasizma in diskriminacije na telesno in duševno zdravje otrok in mladostnikov priseljenskega porekla in rasiziranih ljudi, kar ovira njihovo vključevanje v družbo; vztraja, da ti predsodki nanje vplivajo dolgoročno, tudi ko odrastejo; odločno obsoja vsako rasno in etnično segregacijo v šolah, ki je še vedno prisotna v EU in nesorazmerno vpliva na otroke iz rasnih in etničnih manjšinskih skupnosti; opozarja, da ta praksa povzroča marginalizacijo, ohranja strukturno diskriminacijo in ovira enak dostop do kakovosti življenja; poziva Komisijo in države članice, naj uvedejo ali okrepijo vključujoče politike za preprečevanje socialne izključenosti ter sprejmejo konkretne ukrepe za podporo otrokom rasnih in etničnih manjšin; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva institucije EU, naj v protidiskriminacijski zakonodaji in politikah EU obravnavajo presečno diskriminacijo ter spodbujajo okvir EU v zvezi s tem, in sicer v tesnem sodelovanju z državami članicami in zadevnimi skupinami; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da je treba pri oblikovanju politik na ravni EU, nacionalni in lokalni ravni zagotoviti smiselno udeležbo vseh skupin, ki jih je prizadela presečna diskriminacija, zlasti manjšinskih skupin; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva vse države članice EU, naj zbirajo primerljive in zanesljive razčlenjene podatke o enakosti za celovito razumevanje in dokumentiranje diskriminacije, analizo družbenih problemov in celostno obravnavanje neenakosti na podlagi prostovoljnega sodelovanja, samoidentifikacije in informirane privolitve, pri čemer je treba varovati anonimnost in zaupnost, zagotoviti sodelovanje skupnosti pri opredelitvi kategorij, pri analizi in oceni, spoštovati ključna načela zakonodaje EU o varstvu podatkov in temeljne pravice ter upoštevati nacionalno zakonodajo; poziva Komisijo, naj skupaj z državami članicami še naprej razvija skupno metodologijo na tem področju, da bi zagotovili primerljivost, natančnost in zanesljivost zbranih podatkov; podpira delo agencije FRA pri analizi teh podatkov in pozdravlja nadaljnji razvoj na tem področju v skladu z njenim novim mandatom ter s strukturiranim in tesnim sodelovanjem z agencijami na področju pravosodja in notranjih zadev in s prizadetimi skupinami; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva vse države članice, naj do konca leta 2022 sprejmejo nacionalne akcijske načrte za boj proti rasizmu in diskriminaciji, ki bodo upoštevali zgodovinske korenine rasizma in ustvarili kulturo spominjanja, kot določa akcijski načrt EU za boj proti rasizmu; poziva Komisijo, naj poveča preglednost in udeležbo rasiziranih skupin pri delu podskupine za nacionalne akcijske načrte za boj proti rasizmu, tudi z informacijami o nacionalnih kontaktnih točkah; poudarja, da je treba akcijski načrt EU za boj proti rasizmu nadaljevati tudi po letu 2025 in ga pretvoriti v celovito strategijo EU, in poziva Komisijo, naj poskrbi za nadaljevanje tega dela še pred koncem sedanjega mandata; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja, da je potreben mehanizem za spremljanje in odgovornost, s katerim bi zagotovili učinkovito izvajanje in izvrševanje zakonodaje in politike EU na področju boja proti rasizmu in diskriminaciji, ter opozarja, da je pomembno, da tudi organizacije civilne družbe sodelujejo v tem procesu; poziva k sprejetju priporočila Sveta o nacionalnih akcijskih načrtih za boj proti rasizmu in diskriminaciji, da bi okrepili zavezanost skupnim vodilnim načelom in naknadnim kazalnikom napredka ter s tem povezane mehanizme spremljanja; |
| --- | --- |

25.

| 26. | želi spomniti, da podpira organizacije civilne družbe, zlasti na področju boja proti rasizmu, boja proti diskriminaciji in strpnosti, vztraja, da je treba protirasistične zagovornike človekovih pravic zaščititi in podpreti pri njihovem delu; opozarja, da je potrebno namensko in zadostno financiranje EU za organizacije civilne družbe; poleg tega poudarja pomen rednega in strukturiranega dialoga z organizacijami civilne družbe, ki delujejo na področju rasne pravičnosti in enakosti na evropski, nacionalni in lokalni ravni; poziva Komisijo in države članice, naj v sodelovanju z organizacijami civilne družbe in prizadetimi skupinami pripravijo in izvajajo kampanje ozaveščanja javnosti za boj proti stereotipom in pristranskosti, ki prevladujejo med splošnim prebivalstvom; poziva k ustreznejšim priložnostim za financiranje v okviru programa Državljani, enakost, pravice in vrednote na področju boja proti diskriminaciji; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo stalni forum organizacij civilne družbe uradno vključen v oblikovanje ustreznih politik in zakonodaje; obžaluje različne oblike napadov (vključno s sovražnim govorom, davčnimi režimi, strateškimi tožbami za onemogočanje udeležbe javnosti, napadi na pisarne ali ljudi, ki delajo v njih) na organizacije civilne družbe, ki podpirajo državljane in nudijo strokovno znanje oblikovalcem politik na tem področju; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja pomen zastopanosti in raznolikosti kot orodja za razvoj vključujočih družb; opozarja, da so mediji dolžni odražati družbo v vsej njeni raznolikosti, in obžaluje sedanje pomanjkanje raznolikosti na vseh ravneh; obsoja rasistično retoriko nekaterih medijskih hiš, ki stigmatizirajo rasizirane skupnosti; poleg tega poudarja pomen uravnotežene zastopanosti spolov in udeležbe rasiziranih ljudi v medijih, da se zagotovi ustrezna zastopanost in pozitivni vzorniki za otroke rasiziranih skupin; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, da lahko kampanje in pobude za medijsko pismenost bistveno prispevajo k omejevanju širjenja dezinformacij, ki spodbujajo rasno diskriminacijo; poziva Komisijo in države članice, naj večji poudarek namenijo razvoju kritičnega razmišljanja, medijske pismenosti in digitalnih spretnosti za boj proti rasizmu in diskriminaciji; poziva države članice, naj odkrijejo in analizirajo dejavnosti in vire financiranja ekstremističnih skupin v EU, ki širijo sovraštvo, vključno s tistimi, ki so tesno povezane z Rusijo in katerih namen je destabilizacija EU in spodkopavanje njene enotnosti, ter naj sprejmejo nadaljnje ukrepe za boj proti dejavnostim teh organizacij v EU; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pozdravlja pobudo Komisije o minimalnih standardih za organe za enakost, katere cilj je zagotoviti enako zaščito pred diskriminacijo po vsej EU, in poziva Komisijo, naj predstavi ambiciozen predlog o tem; poziva Komisijo, naj sprejme konkretne zakonodajne ukrepe za okrepitev vloge in neodvisnosti organov za enakost v državah članicah ter jim dodeli dovolj finančnih sredstev za opravljanje njihovih nalog, zlasti za boljše zbiranje podatkov za evidentiranje diskriminacije in neenakosti v EU; poziva države članice, naj poskrbijo, da bo mandat vseh organov za enakost zajemal vse oblike diskriminacije, tudi viktimizacijo in sovražni govor; |
| --- | --- |

29.

| 30. | obžaluje dejstvo, da je v družbi EU še vedno prisoten strukturni rasizem; poziva institucije EU, naj ga obravnavajo v svojih strukturah, poleg tega pa tudi premajhno zastopanost rasiziranih in drugih skupin, izpostavljenih diskriminaciji, zlasti na položajih odločanja, ter naj nujno sprejmejo strategijo za raznolikost in vključevanje delovne sile; poudarja, da bi bilo treba osebe zaposlovati na podlagi zaslug, kvalifikacij ter znanj in spretnosti; opozarja, da je v skladu s členom 10 Poslovnika Evropskega parlamenta poleg žaljivega jezika in spodbujanja k diskriminaciji prepovedan sovražni govor, ter poziva predsednico in predsednike odborov, naj ustrezno izvajajo ta pravila ter zagotovijo ustrezne preiskave in nadaljnje ukrepanje v primerih, ko je bilo ugotovljeno, da je bilo to pravilo kršeno; |
| --- | --- |

30.

| 31. | v zvezi s tem pozdravlja sprejetje strategije Parlamenta za raznolikost in njenega časovnega načrta za obdobje 2022–2024; poudarja, da je tudi odgovornost ustreznih političnih skupin, da jo uveljavijo v svojih strategijah za človeške vire; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pozdravlja dejstvo, da je Komisija leta 2021 imenovala prvega koordinatorja za boj proti rasizmu in od leta 2015 vedno znova imenovala koordinatorja za boj proti antisemitizmu in negovanje judovskega življenja; poziva Komisijo, naj hitro imenuje koordinatorja za boj proti sovraštvu do muslimanov; obžaluje, da je funkcija nezasedena od julija 2021; opozarja, da bi morale biti te funkcije stalne, zato bi bilo treba koordinatorje finančno podpreti; poudarja osrednjo vlogo koordinatorja za boj proti rasizmu in skupine EU na visoki ravni za boj proti rasizmu, ksenofobiji in drugim oblikam nestrpnosti pri vključevanju rasne enakosti v vse politike EU; |
| --- | --- |

32.

| 33. | je zaskrbljen zaradi nadaljnjega širjenja rasističnih in ksenofobnih teorij zarote, ki spodbujajo sovraštvo in nasilje, tudi kazniva dejanja iz sovraštva po svetu; je zaskrbljen, ker so takšne teorije, kot na primer t. i. teorija velike zamenjave, vključene v politični govor številnih političnih osebnosti na skrajni desnici v državah članicah, in opozarja, da to ogroža temeljne in skupne vrednote Unije; |
| --- | --- |

33.

| 34. | želi spomniti na svoje stališče o letnem poročilu Komisije o pravni državi in zlasti na poziv k vključitvi posebnega dela o organizacijah civilne družbe, ki bi zajemal temeljne pravice, vključno z nediskriminacijo na podlagi rase, barve kože ali etnične pripadnosti; poleg tega poziva, naj se v poglavja poročila o državah vključi povzetek izvajanja akcijskega načrta EU za boj proti rasizmu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | naroči svoji predsednici, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

35.

---

(1)  UL L 180, 19.7.2000, str. 22.

(2)  UL L 303, 2.12.2000, str. 16.

(3)  UL L 328, 6.12.2008, str. 55.

(4)  UL L 315, 14.11.2012, str. 57.

(5)  UL L 156, 5.5.2021, str. 1.

(6)  UL C 93, 19.3.2021, str. 1.

(7)  https://edoc.coe.int/en/living-together-diversity-and-freedom-in-europe/9741-covid-19-an-analysis-of-the-anti-discrimination-diversity-and-inclusion-dimensions-in-council-of-europe-member-states.html

(8)  UL C 108, 26.3.2021, str. 2.

(9)  UL C 385, 22.9.2021, str. 104.

(10)  UL C 362, 8.9.2021, str. 63.

(11)  UL C 445, 29.10.2021, str. 150.

(12)  UL C 347, 9.9.2022, str. 2.

(13)  UL C 347, 9.9.2022, str. 15.

(14)  ECRI, Opinion on the concept of „racialisation'“ (Mnenje o konceptu „rasizacije“), 8. december 2021.

(15)  Evropski parlament, študija za odbor LIBE, Protection against racism, xenophobia and racial discrimination, and the EU Anti-racism Action Plan (Zaščita pred rasizmom, ksenofobijo in rasno diskriminacijo, in akcijski načrt EU za boj proti rasizmu), maj 2022.

(16)  Agencija EU za temeljne pravice, Poročilo o temeljnih pravicah za leto 2022, 8. junij 2022, str. 84.

(17)  Izraz „romsko prebivalstvo“ zajema različne skupine, kot so Romi, Kaléji, Manuši, Aškali, potujoče skupine, Lovari, Rissende, Bojaši, Domi, Kalderaši, Romaničali in Sinti.

(18)  Agencija EU za temeljne pravice, Second European Union Minorities and Discrimination Survey – main results (Druga raziskava o manjšinah in diskriminaciji v Evropski uniji – najpomembnejši rezultati), 6. december 2017.

(19)  Agencija EU za temeljne pravice, Druga raziskava o manjšinah in diskriminaciji v Evropski uniji, Muslimani – izbrani rezultati, 21. september 2017.

(20)  Agencija EU za temeljne pravice, Experiences and perceptions of antisemitism – Second survey on discrimination and hate crime against Jews in the EU (Izkušnje z antisemitizmom in njegovo dojemanje – Druga raziskava o diskriminaciji in kaznivih dejanjih iz sovraštva proti Judom v EU), 10. december 2018.

(21)  Evropski center za pravice Romov, Justice Denied:
  Roma in the criminal justice system (Odrečena pravica: Romi v kazenskopravnem sistemu), 2. marec 2022.

(22)  Evropska mreža za boj proti rasizmu, 2014–2018 ENAR Shadow Report on racist crime and institutional racism in Europe (Poročilo ENAR v senci o rasističnem kriminalu in institucionalnem rasizmu v Evropi v letih 2014–2018), 11. september 2019.

(23)  FRA, Fundamental Rights Report 2022 (Poročilo o temeljnih pravicah za leto 2022), 8. junij 2022, str. 84.

(24)  FRA, Encouraging hate crime reporting – The role of enforcement and other authorities (Spodbujanje k prijavljanju kaznivih dejanj iz sovraštva – vloga organov preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj in drugih organov), 2021.

(25)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

(26)  Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (UL L 231, 30.6.2021, str. 159).

(27)  ENAR, Justice Gap:
  Racism pervasive in criminal justice systems across Europe (Trdovratni rasizem v kazenskopravnih sistemih Evrope), 12. september 2019.

(28)  Direktiva (EU) 2016/680 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov, ki jih pristojni organi obdelujejo za namene preprečevanja, preiskovanja, odkrivanja ali pregona kaznivih dejanj ali izvrševanja kazenskih sankcij, in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Okvirnega sklepa Sveta 2008/977/PNZ (UL L 119, 4.5.2016, str. 89).

(29)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov) (UL L 119, 4.5.2016, str. 1).

(30)  Direktiva Sveta 2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb (UL L 212, 7.8.2001, str. 12).

(31)  FRA, The war in Ukraine – Fundamental rights implications within the EU (Vojna v Ukrajini – posledice za temeljne pravice v EU), 19. maj 2022 in FRA, EU-Ukrainian border checkpoints:
  First field observations (Mejni prehodi med EU in Ukrajino: prva opažanja s terena), 23. marec 2022.

(32)  FRA opinions – Experiences and perceptions of antisemitism (Stališča Agencije za temeljne pravice – izkušnje in doživljanje antisemitizma).

(33)  Equinox, Towards Gender Justice – Rethinking EU Gender Equality Policy from an Intersectional Perspective (Za pravičnost med spoloma – premislek o politiki EU za enakost spolov s presečnega vidika), maj 2021.

---

III Pripravljalni akti

Evropski parlament

četrtek 10. novembra 2022

| 5.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 161/20 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 161/20

---

P9_TA(2022)0376

Sporazum med EU in Ukrajino o cestnem prevozu blaga

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. novembra 2022 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Sporazuma med Evropsko unijo in Ukrajino o cestnem prevozu blaga (11050/2022 – C9-0299/2022 – 2022/0200(NLE))

(Odobritev)

(2023/C 161/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (11050/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (11050/2022),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma o sodelovanju med Evropsko unijo in Ukrajino (10151/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma o sodelovanju med Evropsko unijo in Ukrajino (10151/2022),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členoma 91 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0299/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členoma 91 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0299/2022),

| — | ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za promet in turizem (A9-0263/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za promet in turizem (A9-0263/2022),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Ukrajine. |
| --- | --- |

2.

---

| 5.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 161/21 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 161/21

---

P9_TA(2022)0377

Sporazum med EU in Moldavijo o cestnem prevozu blaga

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. novembra 2022 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, Sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Moldavijo o cestnem prevozu blaga (11052/2022 – C9-0304/2022 – 2022/0201(NLE))

(Odobritev)

(2023/C 161/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (11052/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (11052/2022),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Moldavijo (10152/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko unijo in Republiko Moldavijo (10152/2022),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 91 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0304/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 91 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0304/2022),

| — | ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za promet in turizem (A9-0262/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za promet in turizem (A9-0262/2022),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Republike Moldavije. |
| --- | --- |

2.

---

| 5.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 161/22 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 161/22

---

P9_TA(2022)0378

Sklenitev sporazuma o spremembi seznamov specifičnih obvez na podlagi Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. novembra 2022 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, sporazuma o spremembi seznamov specifičnih obvez na podlagi Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami, da se vključi Priloga 1 k Izjavi o zaključku pogajanj o nacionalnem urejanju storitev z dne 2. decembra 2021 (09982/2022 – C9-0224/2022 – 2022/0174(NLE))

(Odobritev)

(2023/C 161/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (09982/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (09982/2022),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma o spremembi seznamov specifičnih obvez na podlagi Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami, da se vključi Priloga 1 k Izjavi o zaključku pogajanj o nacionalnem urejanju storitev z dne 2. decembra 2021 (09982/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma o spremembi seznamov specifičnih obvez na podlagi Splošnega sporazuma o trgovini s storitvami, da se vključi Priloga 1 k Izjavi o zaključku pogajanj o nacionalnem urejanju storitev z dne 2. decembra 2021 (09982/2022),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet vložil v skladu s členom 91, členom 100(2), členom 207(4), prvi pododstavek, in členom 218(6), drugi pododstavek, točka (a)(v), Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0224/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet vložil v skladu s členom 91, členom 100(2), členom 207(4), prvi pododstavek, in členom 218(6), drugi pododstavek, točka (a)(v), Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0224/2022),

| — | ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A9-0257/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A9-0257/2022),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Svetovni trgovinski organizaciji. |
| --- | --- |

2.

---

| 5.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 161/23 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 161/23

---

P9_TA(2022)0379

Izkrivljajoče tuje subvencije

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. novembra 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o tujih subvencijah, ki izkrivljajo notranji trg (COM(2021)0223 – C9-0167/2021 – 2021/0114(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2023/C 161/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0223), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0223),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 207 in 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0167/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 207 in 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0167/2021),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 20. oktobra 2021 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 20. oktobra 2021 (1),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 13. julija 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 13. julija 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov in Odbora za pravne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov in Odbora za pravne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A9-0135/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino (A9-0135/2022),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | odobri skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, priloženo tej resoluciji, ki bo objavljena v seriji C Uradnega lista Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | se seznanja z izjavami Komisije, priloženimi tej resoluciji, ki bodo objavljene v seriji C Uradnega lista Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  UL C 105, 4.3.2022, str. 87.

(2)  To stališče nadomesti spremembe, sprejete 4. maja 2022 (Sprejeta besedila, P9_TA(2022)0143).

---

P9_TC1-COD(2021)0114

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 10. novembra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta tujih subvencijah, ki izkrivljajo notranji trg

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2560.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Skupna izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije

Unija ostaja zavezana odprtemu večstranskemu trgovinskemu sistemu, ki temelji na pravilih in v središču katerega je posodobljena STO, ter nadaljnji krepitvi učinkovitosti večstranskega okvira za subvencije. Ponovno potrjuje svojo zavezanost podpori posodobitvi pravil STO za odpravo izkrivljanja trgovine in konkurence. Unija si bo zlasti prizadevala za posodobitev pravil o industrijskih subvencijah, da bi okrepila pravilno delovanje Sporazuma STO o subvencijah in izravnalnih ukrepih ter spodbujala skladnost in izvrševanje.

Izjava Evropske komisije o pojasnilih glede uporabe Uredbe (EU) 2022/2560 (1) na podlagi s členom 46 Uredbe

Komisija se zavezuje, da bo pojasnila uporabo člena 4(1) Uredbe (EU) 2022/2560 v zvezi z obstojem izkrivljanja, ki ga povzroči tuja subvencija na notranjem trgu, uporabo testa tehtanja iz člena 6 te uredbe in oceno izkrivljanja v postopku za oddajo javnega naročila iz člena 27(1) te uredbe.

Komisija bo ta začetna pojasnila objavila najpozneje 12 mesecev po datumu začetka uporabe teh določb.

Ta začetna pojasnila se lahko nadomestijo s smernicami, izdanimi v skladu s členom 46 Uredbe (EU) 2022/2560.

Izjava Evropske komisije o večstranskih pravilih za obravnavo izkrivljajočih tujih subvencij, podana ob sprejetju Uredbe (EU) 2022/2560 (2)

Evropski parlament, Svet in Evropska komisija so 30. junija 2022 dosegli dogovor o uredbi o tujih subvencijah, ki izkrivljajo notranji trg (3). Ta uredba dopolnjuje obstoječa evropska in mednarodna pravila o subvencijah in nadzoru subvencij. Obravnava izkrivljanja, ki jih povzročajo tuje subvencije na notranjem trgu Unije.

Subvencije lahko negativno vplivajo na mednarodno trgovino in povzročijo izkrivljanje konkurence v tradicionalnih sektorjih in na področju novih tehnologij. V nekaterih primerih lahko nenadzorovane subvencije povzročijo tudi presežne zmogljivosti, ki škodijo zdravi dinamiki trga. EU mora še naprej izkoriščati prednosti mednarodnih priložnosti, hkrati pa razvijati orodja za preprečevanje nepoštenih trgovinskih praks na notranji in zunanji ravni (4). Ta uredba bi morala prispevati k izboljšanju odpornosti notranjega trga EU, zlasti kar zadeva njegovo zaščito pred izkrivljanjem, ki ga povzročajo tuje subvencije. Unija s tem dopolnjuje svoj nabor orodij, da bi dosegla cilje odprte strateške avtonomije Unije.

Da bi obravnavali negativne učinke subvencij in priznavajoč, da pravila STO morda niso dovolj učinkovita pri odpravljanju negativnih učinkov posredovanja države v gospodarstvu, vključno z nekaterimi industrijskimi sektorji, Evropska komisija ostaja zavezana nadaljnjemu izboljšanju učinkovitosti večstranskega okvira za subvencije in namerava odločno spodbujati pravni okvir, ki bo primeren za obravnavo izkrivljanja trgovine in konkurence ter zagotavljanje enakih konkurenčnih pogojev (5). Komisija se zlasti zavezuje, da bo posodobila pravila o industrijskih subvencijah, da bi okrepila pravilno delovanje Sporazuma STO o subvencijah in izravnalnih ukrepih ter spodbujala skladnost z njim. V zvezi s tem Evropska komisija opozarja na svoje tekoče tristransko sodelovanje z Japonsko in Združenimi državami Amerike.

Pravila o subvencijah so določena zlasti v Sporazumu o subvencijah in izravnalnih ukrepih (Sporazum SCM), v katerem so določene prepovedi nekaterih subvencij in ukrepi za preprečevanje škodljivih učinkov subvencij v okviru blagovne menjave. Kar zadeva Unijo, se ta pravila, kolikor se nanašajo na izravnalno subvencioniranje, izvajajo na podlagi Uredbe (EU) 2016/1037 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (6). Področje uporabe Uredbe (EU) 2016/1037 je določeno s področjem uporabe Sporazuma SCM.

Uredba o tujih subvencijah, ki izkrivljajo notranji trg, je v skladu z mednarodnimi obveznostmi Unije, zlasti tistimi, ki izhajajo iz Sporazuma SCM. Evropska komisija bo zagotovila, da bodo vsi ukrepi, izvedeni pri uporabi te uredbe, skladni z njenimi mednarodnimi obveznostmi.

Komisija namerava v celoti izkoristiti to novo uredbo za obravnavo izkrivljanj, ki jih povzročajo tuje subvencije na notranjem trgu.

---

(1)  Uredba (EU) 2022/2560 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2022 o tujih subvencijah, ki izkrivljajo notranji trg (UL L 330, 23.12.2022, str. 1).

(2)  Uredba (EU) 2022/2560 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. decembra 2022 o tujih subvencijah, ki izkrivljajo notranji trg (UL L 330, 23.12.2022, str. 1).

(3)  Evropska komisija, predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o tujih subvencijah, ki izkrivljajo notranji trg (COM(2021)0223).

(4)  Sporočilo Komisije z naslovom Pregled trgovinske politike – odprta, trajnostna in odločna trgovinska politika z dne 18. februarja 2021 (COM(2021)0066).

(5)  Sporočilo Komisije z naslovom Pregled trgovinske politike – odprta, trajnostna in odločna trgovinska politika z dne 18. februarja 2021 (COM(2021)0066).

(6)  Uredba (EU) 2016/1037 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (UL L 176, 30.6.2016, str. 55).

---

| 5.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 161/26 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 161/26

---

P9_TA(2022)0380

Direktiva o poročanju podjetij o trajnostnosti

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. novembra 2022 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2013/34/EU, Direktive 2004/109/ES, Direktive 2006/43/ES in Uredbe (EU) št. 537/2014 glede poročanja podjetij o trajnostnosti (COM(2021)0189 – C9-0147/2021 – 2021/0104(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2023/C 161/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0189), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0189),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 50 in 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0147/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 50 in 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0147/2021),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 7. septembra 2021 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 7. septembra 2021 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 22. septembra 2021 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 22. septembra 2021 (2),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 29. junija 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 29. junija 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za zunanje zadeve, Odbora za razvoj ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za ekonomske in monetarne zadeve, Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za zunanje zadeve, Odbora za razvoj ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za industrijo, raziskave in energetiko,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A9-0059/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A9-0059/2022),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 446, 3.11.2021, str. 2.

(2)  UL C 517, 22.12.2021, str. 51.

---

P9_TC1-COD(2021)0104

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 10. novembra 2022 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2022/... o spremembi Uredbe (EU) št. 537/2014, Direktive 2004/109/ES, Direktive 2006/43/ES in Direktive 2013/34/EU glede poročanja podjetij o trajnostnosti

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi (EU) 2022/2464.)

---

| 5.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 161/27 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 161/27

---

P9_TA(2022)0381

Digitalne finance: akt o digitalni operativni odpornosti (DORA)

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. novembra 2022 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o digitalni operativni odpornosti za finančni sektor in spremembi uredb (ES) št. 1060/2009, (EU) št. 648/2012, (EU) št. 600/2014 in (EU) št. 909/2014 (COM(2020)0595 – C9-0304/2020 – 2020/0266(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2023/C 161/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0595), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0595),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0304/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0304/2020),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 4. junija 2021 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 4. junija 2021 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 24. februarja 2021 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 24. februarja 2021 (2),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 29. junija 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 29. junija 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0341/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0341/2021),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 343, 26.8.2021, str. 1.

(2)  UL C 155, 30.4.2021, str. 38.

---

P9_TC1-COD(2020)0266

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 10. novembra 2022 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o digitalni operativni odpornosti za finančni sektor in spremembi uredb (ES) št. 1060/2009, (EU) št. 648/2012, (EU) št. 600/2014, (EU) št. 909/2014 in (EU) 2016/1011

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2022/2554.)

---

| 5.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 161/28 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 161/28

---

P9_TA(2022)0382

Digitalne finance: sprememba direktive o zahtevah glede digitalne operativne odpornosti

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. novembra 2022 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2006/43/ES, 2009/65/ES, 2009/138/ES, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/65/EU, (EU) 2015/2366 in (EU) 2016/2341 (COM(2020)0596 – C9-0303/2020 – 2020/0268(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2023/C 161/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0596), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0596),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 53(1) in 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0303/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 53(1) in 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0303/2020),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 4. junija 2021 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 4. junija 2021 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 24. februarja 2021 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 24. februarja 2021 (2),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 29. junija 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 29. junija 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0340/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0340/2021),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | priporoča, naj se akt navaja kot direktiva DORA; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  UL C 343, 26.8.2021, str. 1.

(2)  UL C 155, 30.4.2021, str. 38.

---

P9_TC1-COD(2020)0268

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 10. novembra 2022 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi direktiv 2009/65/ES, 2009/138/ES, 2011/61/EU, 2013/36/EU, 2014/59/EU, 2014/65/EU, (EU) 2015/2366 in (EU) 2016/2341 glede digitalne operativne odpornosti za finančni sektor

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi (EU) 2022/2556.)

---

| 5.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 161/29 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 161/29

---

P9_TA(2022)0383

Visoka skupna raven kibernetske varnosti v Uniji

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. novembra 2022 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih za visoko skupno raven kibernetske varnosti v Uniji in razveljavitvi Direktive (EU) 2016/1148 (COM(2020)0823 – C9-0422/2020 – 2020/0359(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2023/C 161/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0823), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0823),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0422/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0422/2020),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 11. aprila 2022 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 11. aprila 2022 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 27. aprila 2021 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 27. aprila 2021 (2),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 22. junija 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 22. junija 2022, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, Odbora za zunanje zadeve, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter Odbora za promet in turizem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, Odbora za zunanje zadeve, Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter Odbora za promet in turizem,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A9-0313/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A9-0313/2021),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 233, 16.6.2022, str. 22.

(2)  UL C 286, 16.7.2021, str. 170.

---

P9_TC1-COD(2020)0359

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi 10. novembra 2022 z namenom sprejetja Direktive (EU) 2022/... Evropskega parlamenta in Sveta o ukrepih za visoko skupno raven kibernetske varnosti v Uniji, spremembi Uredbe (EU) št. 910/2014 in Direktive (EU) 2018/1972 ter razveljavitvi Direktive (EU) 2016/1148 (direktiva NIS 2)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi (EU) 2022/2555.)

---

| 5.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 161/30 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 161/30

---

P9_TA(2022)0384

Poglavja REPowerEU v načrtih za okrevanje in odpornost

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 10. novembra 2022, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2021/241 glede poglavij REPowerEU v načrtih za okrevanje in odpornost ter spremembi Uredbe (EU) 2021/1060, Uredbe (EU) 2021/2115, Direktive 2003/87/ES in Sklepa (EU) 2015/1814 (COM(2022)0231 – C9-0183/2022 – 2022/0164(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

[Sprememba 1, razen kjer je drugače navedeno]

(2023/C 161/11)

SPREMEMBE EVROPSKEGA PARLAMENTA (*1)

k predlogu Komisije

2022/0164(COD)

Predlog

UREDBA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o spremembi Uredbe (EU) 2021/241 glede poglavij REPowerEU v načrtih za okrevanje in odpornost ter spremembi Uredbe (EU) 2021/1060, Uredbe (EU) 2021/2115, Direktive 2003/87/ES in Sklepa (EU) 2015/1814

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 175, tretji odstavek, člena 177, prvi odstavek, člena 192(1), člena 194(2) in člena 322(1) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (3),

ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Od sprejetja Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (4) so geopolitični dogodki
  , kot je neizzvana in nezakonita vojaška invazija Rusije na Ukrajino,
  in njihove neposredne in posredne družbeno-gospodarske posledice močno vplivali na družbo in gospodarstvo Unije
  , njene ljudi ter na njeno ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo
  . Zlasti je postalo jasneje kot kdaj koli prej, da je energetska varnost
  in energetska neodvisnost
  Unije nepogrešljiva za uspešno, trajnostno in vključujoče okrevanje po krizi zaradi COVID-19, saj je tudi glavni dejavnik, ki prispeva k odpornosti evropskega gospodarstva. |
| --- | --- |

(1)

Od sprejetja Uredbe (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (4) so geopolitični dogodki
  , kot je neizzvana in nezakonita vojaška invazija Rusije na Ukrajino,
  in njihove neposredne in posredne družbeno-gospodarske posledice močno vplivali na družbo in gospodarstvo Unije
  , njene ljudi ter na njeno ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo
  . Zlasti je postalo jasneje kot kdaj koli prej, da je energetska varnost
  in energetska neodvisnost
  Unije nepogrešljiva za uspešno, trajnostno in vključujoče okrevanje po krizi zaradi COVID-19, saj je tudi glavni dejavnik, ki prispeva k odpornosti evropskega gospodarstva.

| (2) | Zaradi neposrednih povezav med trajnostnim okrevanjem, krepitvijo odpornosti Unije in energetsko varnostjo Unije
  , zmanjševanja odvisnosti od fosilnih goriv, zlasti iz Rusije,
  ter zaradi svoje vloge v pravičnem in vključujočem prehodu je mehanizem za okrevanje in odpornost primeren instrument za prispevanje k odzivu EU na te nove izzive
  , hkrati pa zagotavlja skladnost z zakonodajo Unije
   (4 a)

  in veljavnimi mednarodnimi zavezami
  . |
| --- | --- |

(2)

Zaradi neposrednih povezav med trajnostnim okrevanjem, krepitvijo odpornosti Unije in energetsko varnostjo Unije
  , zmanjševanja odvisnosti od fosilnih goriv, zlasti iz Rusije,
  ter zaradi svoje vloge v pravičnem in vključujočem prehodu je mehanizem za okrevanje in odpornost primeren instrument za prispevanje k odzivu EU na te nove izzive
  , hkrati pa zagotavlja skladnost z zakonodajo Unije
   (4 a)

  in veljavnimi mednarodnimi zavezami
  .

| (3) | Voditelji držav in vlad so v izjavi iz Versaillesa z dne 10. in 11. marca 2022 pozvali Komisijo, naj do konca maja predlaga načrt REPowerEU za postopno odpravo odvisnosti od uvoza fosilnih goriv iz Rusije, ter ta poziv nato ponovili v sklepih Evropskega sveta z dne 24. in 25. marca 2022. To bi bilo treba izvesti precej pred letom 2030 na način, ki bo skladen z zelenim dogovorom EU in podnebnimi cilji za leti 2030 in 2050, zapisanimi v evropskih podnebnih pravilih. Uredbo (EU) 2021/241 bi bilo zato treba spremeniti, da se poveča njena zmožnost podpiranja reform in naložb, namenjenih diverzifikaciji oskrbe z energijo, zlasti fosilnih goriv,
  ter da bi energetski sistem postal varnejši, cenovno ugodnejši, dostopnejši in bolj trajnosten, zlasti z uvajanjem obnovljivih virov energije, energijsko učinkovitostjo ter večjo zmogljivostjo shranjevanja energije,
  s čimer bi se okrepila strateška avtonomija Unije skupaj z odprtim gospodarstvom. Podpreti bi bilo treba tudi reforme in naložbe za povečanje energijske učinkovitosti
  in prihrankov energije v gospodarstvih
  držav članic
  , in sicer z večjo skladnostjo z direktivo o energiji iz obnovljivih virov, direktivo o energetski učinkovitosti, direktivo o energetski učinkovitosti stavb in uredbo o okoljsko primerni zasnovi trajnostnih izdelkov
  . |
| --- | --- |

(3)

Voditelji držav in vlad so v izjavi iz Versaillesa z dne 10. in 11. marca 2022 pozvali Komisijo, naj do konca maja predlaga načrt REPowerEU za postopno odpravo odvisnosti od uvoza fosilnih goriv iz Rusije, ter ta poziv nato ponovili v sklepih Evropskega sveta z dne 24. in 25. marca 2022. To bi bilo treba izvesti precej pred letom 2030 na način, ki bo skladen z zelenim dogovorom EU in podnebnimi cilji za leti 2030 in 2050, zapisanimi v evropskih podnebnih pravilih. Uredbo (EU) 2021/241 bi bilo zato treba spremeniti, da se poveča njena zmožnost podpiranja reform in naložb, namenjenih diverzifikaciji oskrbe z energijo, zlasti fosilnih goriv,
  ter da bi energetski sistem postal varnejši, cenovno ugodnejši, dostopnejši in bolj trajnosten, zlasti z uvajanjem obnovljivih virov energije, energijsko učinkovitostjo ter večjo zmogljivostjo shranjevanja energije,
  s čimer bi se okrepila strateška avtonomija Unije skupaj z odprtim gospodarstvom. Podpreti bi bilo treba tudi reforme in naložbe za povečanje energijske učinkovitosti
  in prihrankov energije v gospodarstvih
  držav članic
  , in sicer z večjo skladnostjo z direktivo o energiji iz obnovljivih virov, direktivo o energetski učinkovitosti, direktivo o energetski učinkovitosti stavb in uredbo o okoljsko primerni zasnovi trajnostnih izdelkov
  .

| (3a) | Postopno odpravljanje odvisnosti od uvoženih ruskih fosilnih goriv bi moralo pripomoči k zmanjšanju splošne energetske odvisnosti Unije. V skladu z mehanizmom za okrevanje in odpornost bi morala poglavja REPowerEU v načrtih za okrevanje in odpornost prispevati k povečanju in okrepitvi strateške avtonomije Unije, ne da bi se nesorazmerno povečala njena odvisnost od uvoza surovin iz tretjih držav. |
| --- | --- |

(3a)

Postopno odpravljanje odvisnosti od uvoženih ruskih fosilnih goriv bi moralo pripomoči k zmanjšanju splošne energetske odvisnosti Unije. V skladu z mehanizmom za okrevanje in odpornost bi morala poglavja REPowerEU v načrtih za okrevanje in odpornost prispevati k povečanju in okrepitvi strateške avtonomije Unije, ne da bi se nesorazmerno povečala njena odvisnost od uvoza surovin iz tretjih držav.

| (4) | Za čim večje medsebojno dopolnjevanje, doslednost in skladnost politik in ukrepov, ki jih Unija in države članice sprejmejo za spodbujanje neodvisnosti, zanesljivosti
  in trajnostnosti
  oskrbe Unije z energijo, bi bilo treba te reforme in naložbe, povezane z energijo, določiti v posebnem „poglavju REPowerEU“ načrtov za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(4)

Za čim večje medsebojno dopolnjevanje, doslednost in skladnost politik in ukrepov, ki jih Unija in države članice sprejmejo za spodbujanje neodvisnosti, zanesljivosti
  in trajnostnosti
  oskrbe Unije z energijo, bi bilo treba te reforme in naložbe, povezane z energijo, določiti v posebnem „poglavju REPowerEU“ načrtov za okrevanje in odpornost.

| (4a) | Za uveljavljanje ciljev Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi z ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo bi morale države članice pri pripravi poglavij REPowerEU poskrbeti za ustrezno porazdelitev sredstev med regijami in pri tem upoštevati potrebe in izzive posameznih regij. |
| --- | --- |

(4a)

Za uveljavljanje ciljev Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi z ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo bi morale države članice pri pripravi poglavij REPowerEU poskrbeti za ustrezno porazdelitev sredstev med regijami in pri tem upoštevati potrebe in izzive posameznih regij.

| (4b) | Pri tem bi bilo treba posebno pozornost nameniti oddaljenim, obrobnim in izoliranim regijam ter otokom, ki imajo že sicer dovolj omejitev. |
| --- | --- |

(4b)

Pri tem bi bilo treba posebno pozornost nameniti oddaljenim, obrobnim in izoliranim regijam ter otokom, ki imajo že sicer dovolj omejitev.

| (5) | Da bi se čim bolj povečal obseg odziva Unije, bi morale vse države članice, ki bodo svoj načrt za okrevanje in odpornost predložile po začetku veljavnosti te uredbe, vanj načrt vključiti tudi poglavje REPowerEU. Ta zahteva bi se morala uporabljati zlasti za revidirane načrte, ki jih bodo države članice predložile od 30. junija 2022, da se upošteva posodobljeni najvišji finančni prispevek.
  Preprečiti je treba nepotrebna upravna bremena. |
| --- | --- |

(5)

Da bi se čim bolj povečal obseg odziva Unije, bi morale vse države članice, ki bodo svoj načrt za okrevanje in odpornost predložile po začetku veljavnosti te uredbe, vanj načrt vključiti tudi poglavje REPowerEU. Ta zahteva bi se morala uporabljati zlasti za revidirane načrte, ki jih bodo države članice predložile od 30. junija 2022, da se upošteva posodobljeni najvišji finančni prispevek.
  Preprečiti je treba nepotrebna upravna bremena.

| (6) | Poglavje REPowerEU bi moralo vključevati nove reforme in naložbe, ki bodo prispevale k ciljem REPowerEU
  in pomagale odpravljati posledice krize, ki jo je povzročila ruska vojaška agresija proti Ukrajini
  . Poleg tega bi moralo to poglavje vsebovati pregled drugih ukrepov, ki se financirajo iz drugih virov, ne iz mehanizma za okrevanje in odpornost, in ki prispevajo k ciljem, povezanim z energijo, opisanim v uvodni izjavi 3. Osnutek bi moral zajemati ukrepe, ki bi se morali izvajati med 1. februarjem 2022 in 31. decembrom 2026, tj. obdobjem, v katerem je treba doseči cilje iz te uredbe.
  Nujno je treba hitro povečati naložbe v ukrepe za energijsko učinkovitost, kot je uvajanje trajnostnih in učinkovitih rešitev za ogrevanje in hlajenje, ki so trajnosten in učinkovit način za reševanje nekaterih najbolj perečih izzivov oskrbe z energijo in stroškov energije. Glede na socialni učinek vztrajno visokih in nestanovitnih cen energije ter ob upoštevanju načel evropskega stebra socialnih pravic bi bilo treba posebno pozornost nameniti reševanju problematike energetske revščine, zlasti s podpiranjem energetsko revnih in ranljivih potrošnikov.
  Kar zadeva infrastrukturo za zemeljski plin, bi morale naložbe in reforme iz poglavij REPowerEU za diverzifikacijo oskrbe in njen odmik od Rusije temeljiti na potrebah, ki so trenutno opredeljene v oceni, ki jo je izvedla in sprejela Evropska mreža operaterjev prenosnih sistemov za plin (ENTSOG), ustanovljena v duhu solidarnosti, kar zadeva zanesljivost oskrbe, in upoštevati okrepljene ukrepe za pripravljenost,
  na primer skladiščenje energije,
  sprejete za prilagoditev novim geopolitičnim grožnjam
  , s pripravljenostjo na uporabo vodika pa bi bilo treba poskrbeti tudi za dolgoročno prispevanje k zelenemu prehodu
  .
  V poglavju bi moral biti znaten delež ukrepov s čezmejno ali večdržavno razsežnostjo ali učinki, ki naj bi med drugim prispevali k evropski dodani vrednosti.
   V poglavjih REPowerEU bi bilo treba pojasniti in količinsko opredeliti učinke kombiniranja reform in naložb, financiranih iz mehanizma za okrevanje in odpornost, ter drugih ukrepov, ki se financirajo iz drugih virov, ne iz mehanizma za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(6)

Poglavje REPowerEU bi moralo vključevati nove reforme in naložbe, ki bodo prispevale k ciljem REPowerEU
  in pomagale odpravljati posledice krize, ki jo je povzročila ruska vojaška agresija proti Ukrajini
  . Poleg tega bi moralo to poglavje vsebovati pregled drugih ukrepov, ki se financirajo iz drugih virov, ne iz mehanizma za okrevanje in odpornost, in ki prispevajo k ciljem, povezanim z energijo, opisanim v uvodni izjavi 3. Osnutek bi moral zajemati ukrepe, ki bi se morali izvajati med 1. februarjem 2022 in 31. decembrom 2026, tj. obdobjem, v katerem je treba doseči cilje iz te uredbe.
  Nujno je treba hitro povečati naložbe v ukrepe za energijsko učinkovitost, kot je uvajanje trajnostnih in učinkovitih rešitev za ogrevanje in hlajenje, ki so trajnosten in učinkovit način za reševanje nekaterih najbolj perečih izzivov oskrbe z energijo in stroškov energije. Glede na socialni učinek vztrajno visokih in nestanovitnih cen energije ter ob upoštevanju načel evropskega stebra socialnih pravic bi bilo treba posebno pozornost nameniti reševanju problematike energetske revščine, zlasti s podpiranjem energetsko revnih in ranljivih potrošnikov.
  Kar zadeva infrastrukturo za zemeljski plin, bi morale naložbe in reforme iz poglavij REPowerEU za diverzifikacijo oskrbe in njen odmik od Rusije temeljiti na potrebah, ki so trenutno opredeljene v oceni, ki jo je izvedla in sprejela Evropska mreža operaterjev prenosnih sistemov za plin (ENTSOG), ustanovljena v duhu solidarnosti, kar zadeva zanesljivost oskrbe, in upoštevati okrepljene ukrepe za pripravljenost,
  na primer skladiščenje energije,
  sprejete za prilagoditev novim geopolitičnim grožnjam
  , s pripravljenostjo na uporabo vodika pa bi bilo treba poskrbeti tudi za dolgoročno prispevanje k zelenemu prehodu
  .
  V poglavju bi moral biti znaten delež ukrepov s čezmejno ali večdržavno razsežnostjo ali učinki, ki naj bi med drugim prispevali k evropski dodani vrednosti.
   V poglavjih REPowerEU bi bilo treba pojasniti in količinsko opredeliti učinke kombiniranja reform in naložb, financiranih iz mehanizma za okrevanje in odpornost, ter drugih ukrepov, ki se financirajo iz drugih virov, ne iz mehanizma za okrevanje in odpornost.

| (6a) | Pri učinkovitem prehodu na zeleno energijo in hitrem zmanjšanju energetske odvisnosti bi bilo treba upoštevati nove izzive, s katerimi se soočajo gospodinjstva ter mikro, mala in srednja podjetja, zlasti najbolj ranljiva med njimi. Ti izzivi so povezani z energetsko revščino, torej nezmožnost za zadovoljitev osnovnih potreb po oskrbi z energijo zaradi cenovne nedostopnosti in pa onemogočen dostop do osnovnih energetskih storitev, ki zagotavljajo osnovno udobje in zdravje ter dostojen življenjski in zdravstveni standard – kar vključuje ustrezno ogrevanje, toplo vodo, hlajenje, razsvetljavo in energijo za pogon gospodinjskih aparatov –, glede na nacionalne okoliščine, obstoječo socialno politiko in druge politike, in sicer zaradi enega ali več naslednjih dejavnikov. |
| --- | --- |

(6a)

Pri učinkovitem prehodu na zeleno energijo in hitrem zmanjšanju energetske odvisnosti bi bilo treba upoštevati nove izzive, s katerimi se soočajo gospodinjstva ter mikro, mala in srednja podjetja, zlasti najbolj ranljiva med njimi. Ti izzivi so povezani z energetsko revščino, torej nezmožnost za zadovoljitev osnovnih potreb po oskrbi z energijo zaradi cenovne nedostopnosti in pa onemogočen dostop do osnovnih energetskih storitev, ki zagotavljajo osnovno udobje in zdravje ter dostojen življenjski in zdravstveni standard – kar vključuje ustrezno ogrevanje, toplo vodo, hlajenje, razsvetljavo in energijo za pogon gospodinjskih aparatov –, glede na nacionalne okoliščine, obstoječo socialno politiko in druge politike, in sicer zaradi enega ali več naslednjih dejavnikov.

| (6b) | Poleg mora Unija v sedanjih geopolitičnih razmerah ukrepati, da bo obvarovala svojo energetsko varnost, to pomeni stalno in neprekinjeno razpoložljivost energije, zanesljivo oskrbo z njo in tehnično varnost, ki jo bo mogoče doseči z večjo učinkovitostjo in interoperabilnostjo prenosnih in distribucijskih omrežij, večjo prožnostjo sistema, preprečevanjem prezasedenosti, odpornimi dobavnimi verigami, kibernetsko varnostjo in zaščito, prilagoditvijo vse infrastrukture, zlasti kritične, podnebnim spremembam ter s hkratnim zmanjšanjem strateške energetske odvisnosti. |
| --- | --- |

(6b)

Poleg mora Unija v sedanjih geopolitičnih razmerah ukrepati, da bo obvarovala svojo energetsko varnost, to pomeni stalno in neprekinjeno razpoložljivost energije, zanesljivo oskrbo z njo in tehnično varnost, ki jo bo mogoče doseči z večjo učinkovitostjo in interoperabilnostjo prenosnih in distribucijskih omrežij, večjo prožnostjo sistema, preprečevanjem prezasedenosti, odpornimi dobavnimi verigami, kibernetsko varnostjo in zaščito, prilagoditvijo vse infrastrukture, zlasti kritične, podnebnim spremembam ter s hkratnim zmanjšanjem strateške energetske odvisnosti.

| (7) | Dodati bi bilo treba ustrezno ocenjevalno merilo, ki bi Komisiji služilo kot podlaga za ocenjevanje reform in naložb, vključenih v poglavja REPowerEU, in s katerim bi se zagotovilo, da bodo reforme in naložbe primerne za doseganje specifičnih ciljev, povezanih z REPowerEU. Na podlagi tega novega merila za ocenjevanje bi bilo treba zahtevati oceno A, da bi Komisija lahko pozitivno ocenila posamezni načrt za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(7)

Dodati bi bilo treba ustrezno ocenjevalno merilo, ki bi Komisiji služilo kot podlaga za ocenjevanje reform in naložb, vključenih v poglavja REPowerEU, in s katerim bi se zagotovilo, da bodo reforme in naložbe primerne za doseganje specifičnih ciljev, povezanih z REPowerEU. Na podlagi tega novega merila za ocenjevanje bi bilo treba zahtevati oceno A, da bi Komisija lahko pozitivno ocenila posamezni načrt za okrevanje in odpornost.

| (7a) | Za učinkovit prehod na zeleno energijo in hitro zmanjšanje energetske odvisnosti na vključujoč način so potrebni ukrepi za povečanje energijske učinkovitosti in prihrankov v stavbah ter hitrejše razogljičenje gospodarskih panog. Za pospešitev zelenega prehoda Evrope je treba povečati delež trajnostnih in obnovljivih virov energije v mešanici energetskih virov ter sprejeti ukrepe za odpravo infrastrukturnih ozkih grl ter manka delovne sile in strokovnega znanja. Za zeleni prehod bi bilo treba izkoristiti tudi potencial digitalnih znanj in spretnosti ter digitalnih tehnologij. |
| --- | --- |

(7a)

Za učinkovit prehod na zeleno energijo in hitro zmanjšanje energetske odvisnosti na vključujoč način so potrebni ukrepi za povečanje energijske učinkovitosti in prihrankov v stavbah ter hitrejše razogljičenje gospodarskih panog. Za pospešitev zelenega prehoda Evrope je treba povečati delež trajnostnih in obnovljivih virov energije v mešanici energetskih virov ter sprejeti ukrepe za odpravo infrastrukturnih ozkih grl ter manka delovne sile in strokovnega znanja. Za zeleni prehod bi bilo treba izkoristiti tudi potencial digitalnih znanj in spretnosti ter digitalnih tehnologij.

| (8) | Zgolj naložbe v infrastrukturo in tehnologije ne zadostujejo za zmanjšanje odvisnosti od fosilnih goriv. Sredstva bi bilo treba nameniti preusposabljanju in izpopolnjevanju ljudi, da bi delovno silo dodatno opremili z zelenimi znanji in spretnostmi. To je v skladu s ciljem Evropskega socialnega sklada plus, katerega namen je podpreti države članice pri prizadevanjih za kvalificirano in odporno delovno silo, pripravljeno na trg dela v prihodnosti. Glede na to bi morala sredstva ▌ iz Evropskega socialnega sklada plus,
  za katera se zaprosi v podporo ciljem REPowerEU,
  pomagati podpirati ukrepe za prekvalifikacijo in izpopolnjevanje delovne sile. Komisija bo ocenila, ali ukrepi iz poglavij REPowerEU znatno prispevajo k podpiranju prekvalifikaciranja delovne sile v smeri zelenih znanj in spretnosti. |
| --- | --- |

(8)

Zgolj naložbe v infrastrukturo in tehnologije ne zadostujejo za zmanjšanje odvisnosti od fosilnih goriv. Sredstva bi bilo treba nameniti preusposabljanju in izpopolnjevanju ljudi, da bi delovno silo dodatno opremili z zelenimi znanji in spretnostmi. To je v skladu s ciljem Evropskega socialnega sklada plus, katerega namen je podpreti države članice pri prizadevanjih za kvalificirano in odporno delovno silo, pripravljeno na trg dela v prihodnosti. Glede na to bi morala sredstva ▌ iz Evropskega socialnega sklada plus,
  za katera se zaprosi v podporo ciljem REPowerEU,
  pomagati podpirati ukrepe za prekvalifikacijo in izpopolnjevanje delovne sile. Komisija bo ocenila, ali ukrepi iz poglavij REPowerEU znatno prispevajo k podpiranju prekvalifikaciranja delovne sile v smeri zelenih znanj in spretnosti.

| (9) | Uporaba te ureditve ne bi smela posegati v druge pravne zahteve iz Uredbe (EU) 2021/241, razen če ta uredba določa drugače. |
| --- | --- |

(9)

Uporaba te ureditve ne bi smela posegati v druge pravne zahteve iz Uredbe (EU) 2021/241, razen če ta uredba določa drugače.

| (9a) | Ukrepi iz poglavij REPowerEU ne bi smeli ogroziti splošne ravni zelenih in digitalnih ambicij iz že sprejetih izvedbenih sklepov Sveta o odobritvi načrtov za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(9a)

Ukrepi iz poglavij REPowerEU ne bi smeli ogroziti splošne ravni zelenih in digitalnih ambicij iz že sprejetih izvedbenih sklepov Sveta o odobritvi načrtov za okrevanje in odpornost.

| (10) | Načrt za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU, bi moral prispevati k učinkovitemu obravnavanju vseh ali pomembnih delov izzivov, opredeljenih v ustreznih priporočilih za posamezne države, vključno s priporočili za posamezne države, ki jih je treba sprejeti v okviru cikla semestra 2022 in se med drugim nanašajo na energetske izzive, s katerimi se spoprijemajo države članice. |
| --- | --- |

(10)

Načrt za okrevanje in odpornost, vključno s poglavjem REPowerEU, bi moral prispevati k učinkovitemu obravnavanju vseh ali pomembnih delov izzivov, opredeljenih v ustreznih priporočilih za posamezne države, vključno s priporočili za posamezne države, ki jih je treba sprejeti v okviru cikla semestra 2022 in se med drugim nanašajo na energetske izzive, s katerimi se spoprijemajo države članice.

| (11) | Za dejanski prehod na zeleno energijo in zmanjšanje energetske odvisnosti so potrebne znatne digitalne naložbe. Glede na Uredbo (EU) 2021/241 bi morale države članice pojasniti, kako naj bi ukrepi iz načrta za okrevanje in odpornost, vključno s tistimi iz poglavja REPowerEU, prispevali k digitalnemu prehodu ali izzivom, ki iz njega izhajajo, in ali se pri tem upošteva znesek, ki prispeva k digitalnemu cilju na podlagi metodologije digitalnega označevanja. Vendar se zaradi nujnosti in pomembnosti energetskih izzivov, s katerimi se sooča Unija, reforme in naložbe, vključene v poglavje REPowerEU, ne bi smele upoštevati pri izračunu skupne dodelitve v okviru načrta za izpolnjevanje zahteve glede digitalnega cilja iz Uredbe (EU) 2021/241.
  Vseeno bi si morale države članice prizadevati, da bi v poglavje REPowerEU v največji možni meri vključili ukrepe, ki bodo prispevali k digitalnemu cilju na podlagi metodologije za digitalno označevanje. |
| --- | --- |

(11)

Za dejanski prehod na zeleno energijo in zmanjšanje energetske odvisnosti so potrebne znatne digitalne naložbe. Glede na Uredbo (EU) 2021/241 bi morale države članice pojasniti, kako naj bi ukrepi iz načrta za okrevanje in odpornost, vključno s tistimi iz poglavja REPowerEU, prispevali k digitalnemu prehodu ali izzivom, ki iz njega izhajajo, in ali se pri tem upošteva znesek, ki prispeva k digitalnemu cilju na podlagi metodologije digitalnega označevanja. Vendar se zaradi nujnosti in pomembnosti energetskih izzivov, s katerimi se sooča Unija, reforme in naložbe, vključene v poglavje REPowerEU, ne bi smele upoštevati pri izračunu skupne dodelitve v okviru načrta za izpolnjevanje zahteve glede digitalnega cilja iz Uredbe (EU) 2021/241.
  Vseeno bi si morale države članice prizadevati, da bi v poglavje REPowerEU v največji možni meri vključili ukrepe, ki bodo prispevali k digitalnemu cilju na podlagi metodologije za digitalno označevanje.

| (11a) | Predolgi upravni postopki so ena od glavnih ovir pri izvajanju projektov na področju energije iz obnovljivih virov v skladu s cilji, določenimi za naložbe v obnovljive vire energije. Ena od ovir so tudi zapletenost veljavnih pravil za izbiro lokacije in upravna dovoljenja za projekte, koliko zapletena je in koliko časa traja presoja vplivov projektov na okolje, ali pa kadrovski manki organov za izdajo dovoljenj. Da bi Unija res izpolnila svoje ambiciozne energetske in podnebne cilje, je treba še bolj poenostaviti in skrajšati upravne postopke za izdajo dovoljenj, kar bi moralo zajemati tudi krajše in jasneje zastavljene roke, do kdaj morajo pristojni organi sprejeti svoje odločitve. Da bi pospešili postopke izdaje dovoljenj, bi morala Komisija podpreti države članice pri ugotavljanju, katera področja so še posebej primerna za izvajanje projektov s področja obnovljivih virov energije ob polni uporabi okoljskega pravnega reda in kje bi bili lahko roki krajši. |
| --- | --- |

(11a)

Predolgi upravni postopki so ena od glavnih ovir pri izvajanju projektov na področju energije iz obnovljivih virov v skladu s cilji, določenimi za naložbe v obnovljive vire energije. Ena od ovir so tudi zapletenost veljavnih pravil za izbiro lokacije in upravna dovoljenja za projekte, koliko zapletena je in koliko časa traja presoja vplivov projektov na okolje, ali pa kadrovski manki organov za izdajo dovoljenj. Da bi Unija res izpolnila svoje ambiciozne energetske in podnebne cilje, je treba še bolj poenostaviti in skrajšati upravne postopke za izdajo dovoljenj, kar bi moralo zajemati tudi krajše in jasneje zastavljene roke, do kdaj morajo pristojni organi sprejeti svoje odločitve. Da bi pospešili postopke izdaje dovoljenj, bi morala Komisija podpreti države članice pri ugotavljanju, katera področja so še posebej primerna za izvajanje projektov s področja obnovljivih virov energije ob polni uporabi okoljskega pravnega reda in kje bi bili lahko roki krajši.

| (12) | V skladu s členom 18(4), točka (q), Uredbe (EU) 2021/241 bi morale države članice zagotoviti tudi
  podrobno poročilo o obveznem in ustreznem postopku
  posvetovanja z lokalnimi in regionalnimi organi
  , socialnimi partnerji in nevladnimi organizacijami
  ter drugimi ustreznimi deležniki,
  pomembnimi za uresničitev ciljev REPowerEU,
  po potrebi tudi iz kmetijskega sektorja, za reforme in naložbe, vključene v poglavje REPowerEU. V teh povzetkih bi bilo treba
  predstaviti časovni okvir in faze teh posvetovanj, navesti deležnike, s katerimi so bila opravljena posvetovanja,
  pojasniti izid teh posvetovanj in opisati, kako so bili prejeti prispevki upoštevani v poglavjih REPowerEU
  , kateri prispevki niso bili upoštevani in zakaj, ter navesti, kako bodo ti lokalni in regionalni organi in drugi deležniki vključeni v izvajanje poglavij REPowerEU in njihovo spremljanje
  .
  Ob upoštevanju nacionalnih pravnih okvirov so države članice pozvane, naj v razprave o spremembi načrtov vključijo nacionalne parlamente. Nacionalnim organom bi bili lahko pri izvajanju postopka posvetovanja v pomoč standardi Unije o udeležbi javnosti, zlasti pa kodeks dobre prakse za partnerstvo. |
| --- | --- |

(12)

V skladu s členom 18(4), točka (q), Uredbe (EU) 2021/241 bi morale države članice zagotoviti tudi
  podrobno poročilo o obveznem in ustreznem postopku
  posvetovanja z lokalnimi in regionalnimi organi
  , socialnimi partnerji in nevladnimi organizacijami
  ter drugimi ustreznimi deležniki,
  pomembnimi za uresničitev ciljev REPowerEU,
  po potrebi tudi iz kmetijskega sektorja, za reforme in naložbe, vključene v poglavje REPowerEU. V teh povzetkih bi bilo treba
  predstaviti časovni okvir in faze teh posvetovanj, navesti deležnike, s katerimi so bila opravljena posvetovanja,
  pojasniti izid teh posvetovanj in opisati, kako so bili prejeti prispevki upoštevani v poglavjih REPowerEU
  , kateri prispevki niso bili upoštevani in zakaj, ter navesti, kako bodo ti lokalni in regionalni organi in drugi deležniki vključeni v izvajanje poglavij REPowerEU in njihovo spremljanje
  .
  Ob upoštevanju nacionalnih pravnih okvirov so države članice pozvane, naj v razprave o spremembi načrtov vključijo nacionalne parlamente. Nacionalnim organom bi bili lahko pri izvajanju postopka posvetovanja v pomoč standardi Unije o udeležbi javnosti, zlasti pa kodeks dobre prakse za partnerstvo.

| (13) | Za zagotovitev, da se bodo naložbe in reforme, sprejete za okrevanje po pandemiji, izvajale trajnostno, je nujno uporabljati načelo, da se ne škoduje bistveno. Še naprej bi se
  morali
  uporabljati za reforme in naložbe, ki jih podpira mehanizem, z eno ciljno
  in ozko
  usmerjeno in pravočasno izjemo
  pri reformah in naložbah, ki bodo operativne do 31. decembra 2024, in sicer
  za zaščito neposrednih pomislekov EU glede energetske varnosti
  , pod pogojem, da bo izpolnjen sklop kumulativnih pogojev
  .
  Skupni znesek sredstev za reforme in naložbe, za katere velja ta izjema, bi moral biti omejen na najvišji znesek, ki ga določi Komisija po celoviti oceni na podlagi potreb za takojšnje infrastrukturne potrebe. Po izvedeni oceni bi bilo treba posodobiti ocene Komisije iz maja 2022, v skladu s katerimi bodo za uvoz zadostnih količin utekočinjenega zemeljskega plina in plina iz plinovodov od drugih dobaviteljev do leta 2030 potrebne naložbe, ocenjene na 10 milijard EUR, in sicer za zadostno raven plinske infrastrukture, kar med drugim pomeni uvozne terminale za utekočinjeni zemeljski plin, plinovode za povezavo premalo izkoriščenih uvoznih terminalov za utekočinjeni zemeljski plin in omrežja EU ter zmogljivosti povratnega toka. |
| --- | --- |

(13)

Za zagotovitev, da se bodo naložbe in reforme, sprejete za okrevanje po pandemiji, izvajale trajnostno, je nujno uporabljati načelo, da se ne škoduje bistveno. Še naprej bi se
  morali
  uporabljati za reforme in naložbe, ki jih podpira mehanizem, z eno ciljno
  in ozko
  usmerjeno in pravočasno izjemo
  pri reformah in naložbah, ki bodo operativne do 31. decembra 2024, in sicer
  za zaščito neposrednih pomislekov EU glede energetske varnosti
  , pod pogojem, da bo izpolnjen sklop kumulativnih pogojev
  .
  Skupni znesek sredstev za reforme in naložbe, za katere velja ta izjema, bi moral biti omejen na najvišji znesek, ki ga določi Komisija po celoviti oceni na podlagi potreb za takojšnje infrastrukturne potrebe. Po izvedeni oceni bi bilo treba posodobiti ocene Komisije iz maja 2022, v skladu s katerimi bodo za uvoz zadostnih količin utekočinjenega zemeljskega plina in plina iz plinovodov od drugih dobaviteljev do leta 2030 potrebne naložbe, ocenjene na 10 milijard EUR, in sicer za zadostno raven plinske infrastrukture, kar med drugim pomeni uvozne terminale za utekočinjeni zemeljski plin, plinovode za povezavo premalo izkoriščenih uvoznih terminalov za utekočinjeni zemeljski plin in omrežja EU ter zmogljivosti povratnega toka.

| (13a) | Poglavja REPowerEU bi morala biti skladna z nacionalnimi energetskimi in podnebnimi načrti posameznih držav članic ter podnebnimi cilji Unije iz Uredbe (EU) 2021/1119. |
| --- | --- |

(13a)

Poglavja REPowerEU bi morala biti skladna z nacionalnimi energetskimi in podnebnimi načrti posameznih držav članic ter podnebnimi cilji Unije iz Uredbe (EU) 2021/1119.

| (13b) | Poglavje REPowerEU bi moralo zajemati tudi ukrepe s čezmejno ali večdržavno razsežnostjo ali učinkom. V vseh fazah procesa bi si bilo treba prizadevati za tesno sodelovanje med Komisijo in državami članicami ter ga tudi doseči. Poleg tega bi bilo treba države članice spodbujati k čim zgodnejšemu medsebojnemu sodelovanju pri razvoju ukrepov s čezmejno ali večdržavno razsežnostjo ali učinkom, ki naj bi se vključili v poglavja REPowerEU. |
| --- | --- |

(13b)

Poglavje REPowerEU bi moralo zajemati tudi ukrepe s čezmejno ali večdržavno razsežnostjo ali učinkom. V vseh fazah procesa bi si bilo treba prizadevati za tesno sodelovanje med Komisijo in državami članicami ter ga tudi doseči. Poleg tega bi bilo treba države članice spodbujati k čim zgodnejšemu medsebojnemu sodelovanju pri razvoju ukrepov s čezmejno ali večdržavno razsežnostjo ali učinkom, ki naj bi se vključili v poglavja REPowerEU.

| (14) | Državam članicam bi bilo treba zagotoviti dodatne spodbude, da zaprosijo za posojila, in sicer s pojasnitvijo postopka dodeljevanja posojil. V skladu z Uredbo (EU) 2021/241 lahko namreč države članice zaprosijo za posojila do 31. avgusta 2023
  , če so Komisijo obvestile, da nameravajo zaprositi za tako podporo v obliki posojila
  . Namero o predložitvi zahtevka za posojilo bi bilo treba sporočiti Komisiji 30 dni po začetku veljavnosti te uredbe, da se preostala sredstva lahko prerazporedijo na urejen način
  in da bodo lahko države članice zaprosile za to podporo
  .
  Države članice bi morale takrat, ko izrazijo namero o predložitvi zahtevka za posojilo, in pri predložitvi zahtevka ravnati v dobri veri in ga po najboljših močeh tudi učinkovito predložiti, da zagotovijo predvidljivost in učinkovitost prerazporeditve. Komisija bi morala hkrati, enakopravno in brez odlašanja obvestiti Evropski parlament in Svet o statusu zahtevkov za posojilo in predlagani dodelitvi podpore v obliki posojila. |
| --- | --- |

(14)

Državam članicam bi bilo treba zagotoviti dodatne spodbude, da zaprosijo za posojila, in sicer s pojasnitvijo postopka dodeljevanja posojil. V skladu z Uredbo (EU) 2021/241 lahko namreč države članice zaprosijo za posojila do 31. avgusta 2023
  , če so Komisijo obvestile, da nameravajo zaprositi za tako podporo v obliki posojila
  . Namero o predložitvi zahtevka za posojilo bi bilo treba sporočiti Komisiji 30 dni po začetku veljavnosti te uredbe, da se preostala sredstva lahko prerazporedijo na urejen način
  in da bodo lahko države članice zaprosile za to podporo
  .
  Države članice bi morale takrat, ko izrazijo namero o predložitvi zahtevka za posojilo, in pri predložitvi zahtevka ravnati v dobri veri in ga po najboljših močeh tudi učinkovito predložiti, da zagotovijo predvidljivost in učinkovitost prerazporeditve. Komisija bi morala hkrati, enakopravno in brez odlašanja obvestiti Evropski parlament in Svet o statusu zahtevkov za posojilo in predlagani dodelitvi podpore v obliki posojila.

| (14a) | Države članice se spodbuja, da poglavja REPowerEU predložijo čim prej in po možnosti v dveh mesecih od začetka veljavnosti te uredbe o spremembi, da bi spodbudile sinergije med poglavji REPowerEU v nacionalnih načrtih za okrevanje in odpornost. Komisija in Svet naj čim prej zaključita oceno in odobritev spremenjenih načrtov za okrevanje in odpornost z vključitvijo poglavij REPowerEU, da bi zagotovili njihovo hitro izvajanje, po možnosti v enem mesecu po začetku veljavnosti te uredbe o spremembi. Prav tako se Komisijo in države članice močno spodbuja, da najpozneje en mesec po sprejetju izvedbenega sklepa Sveta sklenejo operativne sporazume. V ta namen se Komisijo in države članice spodbuja, da uporabijo izkušnje iz predhodnih pogajanj o že sklenjenih operativnih sporazumih. |
| --- | --- |

(14a)

Države članice se spodbuja, da poglavja REPowerEU predložijo čim prej in po možnosti v dveh mesecih od začetka veljavnosti te uredbe o spremembi, da bi spodbudile sinergije med poglavji REPowerEU v nacionalnih načrtih za okrevanje in odpornost. Komisija in Svet naj čim prej zaključita oceno in odobritev spremenjenih načrtov za okrevanje in odpornost z vključitvijo poglavij REPowerEU, da bi zagotovili njihovo hitro izvajanje, po možnosti v enem mesecu po začetku veljavnosti te uredbe o spremembi. Prav tako se Komisijo in države članice močno spodbuja, da najpozneje en mesec po sprejetju izvedbenega sklepa Sveta sklenejo operativne sporazume. V ta namen se Komisijo in države članice spodbuja, da uporabijo izkušnje iz predhodnih pogajanj o že sklenjenih operativnih sporazumih.

| (15) | Poleg tega bi bilo treba zagotoviti nove namenske vire financiranja, da bi spodbudili visoko raven ambicij za reforme in naložbe, ki jih je treba vključiti v poglavje REPowerEU. |
| --- | --- |

(15)

Poleg tega bi bilo treba zagotoviti nove namenske vire financiranja, da bi spodbudili visoko raven ambicij za reforme in naložbe, ki jih je treba vključiti v poglavje REPowerEU.

| (15a) | Komisija je sprejela predlog uredbe Sveta o nujnem posredovanju za obravnavanje visokih cen energije, ki vključuje solidarnostni prispevek za fosilno industrijo, ki velja v vseh državah članicah. Del prihodkov, ustvarjenih s tem novim prispevkom, bi lahko bil na voljo v obliki zunanjih namenskih prejemkov v korist poglavij REPowerEU, sorazmerno s tem, kar je potrebno za doseganje ciljev REPowerEU. |
| --- | --- |

(15a)

Komisija je sprejela predlog uredbe Sveta o nujnem posredovanju za obravnavanje visokih cen energije, ki vključuje solidarnostni prispevek za fosilno industrijo, ki velja v vseh državah članicah. Del prihodkov, ustvarjenih s tem novim prispevkom, bi lahko bil na voljo v obliki zunanjih namenskih prejemkov v korist poglavij REPowerEU, sorazmerno s tem, kar je potrebno za doseganje ciljev REPowerEU.

| (16) | ▌Zaradi trenutnih gospodarskih in geopolitičnih razmer mora Unija mobilizirati razpoložljiva sredstva za hitro diverzifikacijo oskrbe z energijo v Uniji in zmanjšanje odvisnosti od fosilnih goriv pred letom 2030. V zvezi s tem bi bilo treba ▌Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5) spremeniti tako, da se
  prodaja pravic na dražbi v začetnem obdobju, ki izhajajo iz uporabe omejitve,
  usmeri v reforme in naložbe, ki prispevajo k ciljem REPowerEU, v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost.
  V skladu s cilji Direktive 2003/87/ES ti prihodki ne bi smeli podpirati naložb v infrastrukturo ali objekte za fosilna goriva. |
| --- | --- |

(16)

▌Zaradi trenutnih gospodarskih in geopolitičnih razmer mora Unija mobilizirati razpoložljiva sredstva za hitro diverzifikacijo oskrbe z energijo v Uniji in zmanjšanje odvisnosti od fosilnih goriv pred letom 2030. V zvezi s tem bi bilo treba ▌Direktivo 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta (5) spremeniti tako, da se
  prodaja pravic na dražbi v začetnem obdobju, ki izhajajo iz uporabe omejitve,
  usmeri v reforme in naložbe, ki prispevajo k ciljem REPowerEU, v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost.
  V skladu s cilji Direktive 2003/87/ES ti prihodki ne bi smeli podpirati naložb v infrastrukturo ali objekte za fosilna goriva.

| (16a) | Sedanja stopnja vključitve pravic v rezervo za stabilnost trga je potrebna, da bi dolgoročno preprečili znatno povečanje presežka pravic pri trgovanju s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji. Zato bi bilo treba Sklep (EU) 2015/1814 Evropskega parlamenta in Sveta
   (6 a)

  in Direktivo 2003/87/ES spremeniti, da se podvojitev stopnje vključitve rezerve za stabilnost trga na 24 % podaljša do leta 2030 ter da se zgornji in varovalni prag zmanjšata sorazmerno z zmanjšanjem skupne količine pravic za Unijo od leta 2025. |
| --- | --- |

(16a)

Sedanja stopnja vključitve pravic v rezervo za stabilnost trga je potrebna, da bi dolgoročno preprečili znatno povečanje presežka pravic pri trgovanju s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Uniji. Zato bi bilo treba Sklep (EU) 2015/1814 Evropskega parlamenta in Sveta
   (6 a)

  in Direktivo 2003/87/ES spremeniti, da se podvojitev stopnje vključitve rezerve za stabilnost trga na 24 % podaljša do leta 2030 ter da se zgornji in varovalni prag zmanjšata sorazmerno z zmanjšanjem skupne količine pravic za Unijo od leta 2025.

| (16b) | Komisija bi morala opredeliti dodatne vire, ki bi dopolnjevali financiranje poglavij REPowerEU, vključno z zagotavljanjem prožnosti v zvezi z neporabljenimi sredstvi. |
| --- | --- |

(16b)

Komisija bi morala opredeliti dodatne vire, ki bi dopolnjevali financiranje poglavij REPowerEU, vključno z zagotavljanjem prožnosti v zvezi z neporabljenimi sredstvi.

| (16c) | Za dodelitev najvišjih finančnih prispevkov, ki izhajajo iz novih prihodkov za poglavja REPowerEU, bi bilo treba posodobiti metodologijo iz [Prilog I/II/II], da bi upoštevali nove geopolitične razmere in spremenjene okoliščine. Ti kazalniki lahko vključujejo enega ali več naslednjih elementov: stopnja energetske odvisnosti, predvsem odvisnost od tretjih držav, zlasti Rusije; povečanje stroškov gospodinjstev, povezanih z energijo, za osnovno blago in storitve; delež fosilnih goriv v bruto domači porabi energije. |
| --- | --- |

(16c)

Za dodelitev najvišjih finančnih prispevkov, ki izhajajo iz novih prihodkov za poglavja REPowerEU, bi bilo treba posodobiti metodologijo iz [Prilog I/II/II], da bi upoštevali nove geopolitične razmere in spremenjene okoliščine. Ti kazalniki lahko vključujejo enega ali več naslednjih elementov: stopnja energetske odvisnosti, predvsem odvisnost od tretjih držav, zlasti Rusije; povečanje stroškov gospodinjstev, povezanih z energijo, za osnovno blago in storitve; delež fosilnih goriv v bruto domači porabi energije.

| (17) | Da bi imele države članice in regije dovolj prožnosti pri odzivanju na nove izzive,
  bi bilo treba Uredbo (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (6) spremeniti, da se, poleg obstoječe možnosti prenosa do 5 %
  in če se ta v celoti izkoristi
  , zagotovi možnost
  zahtevanja
  do 7,5 % sredstev
  iz
  programov deljenega upravljanja
  za prispevek k ciljem REPowerEU, kot določa uredba (EU) 2021/241 s podpornimi ukrepi iz člena 21c(1)(b) z izjemo vodika iz nefosilnih virov, člena 21c(1)(c) z izjemo zmogljivosti za transport fosilnih goriv ter člena 21c(1)(d), pri čemer se poenostavijo postopkovne zahteve za izvajanje programa
  . Ta možnost je utemeljena s potrebo po vključitvi ciljev REPowerEU, ki državam članicam
  in regijam
  zagotavljajo dodatno prožnost,
  ki je bistvena
  za obravnavanje teh nujnih potreb
  in
  bi jo bilo treba utemeljiti z večjo finančno potrebo, povezano z dodatnimi ▌naložbami, vključenimi v poglavje REPowerEU
  Uredbe (EU) 2021/241
  . |
| --- | --- |

(17)

Da bi imele države članice in regije dovolj prožnosti pri odzivanju na nove izzive,
  bi bilo treba Uredbo (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta (6) spremeniti, da se, poleg obstoječe možnosti prenosa do 5 %
  in če se ta v celoti izkoristi
  , zagotovi možnost
  zahtevanja
  do 7,5 % sredstev
  iz
  programov deljenega upravljanja
  za prispevek k ciljem REPowerEU, kot določa uredba (EU) 2021/241 s podpornimi ukrepi iz člena 21c(1)(b) z izjemo vodika iz nefosilnih virov, člena 21c(1)(c) z izjemo zmogljivosti za transport fosilnih goriv ter člena 21c(1)(d), pri čemer se poenostavijo postopkovne zahteve za izvajanje programa
  . Ta možnost je utemeljena s potrebo po vključitvi ciljev REPowerEU, ki državam članicam
  in regijam
  zagotavljajo dodatno prožnost,
  ki je bistvena
  za obravnavanje teh nujnih potreb
  in
  bi jo bilo treba utemeljiti z večjo finančno potrebo, povezano z dodatnimi ▌naložbami, vključenimi v poglavje REPowerEU
  Uredbe (EU) 2021/241
  .

| (17a) | Sistem EU za trgovanje z emisijami je bil vzpostavljen, da bi ustvarili učinkovit, predvidljiv in tržno usmerjen sistem za zmanjšanje emisij in reševanje podnebnih kriz. Čeprav je sprememba Direktive 2003/87/ES upravičena zaradi izjemnih razmer, je še vedno pomembno, da se s kratkoročnimi posegi ne ogrozi zaupanje v trg EU ETS, zato bi bilo treba to spremembo obravnavati kot enkratni ukrep, ki se ne bo ponovil. |
| --- | --- |

(17a)

Sistem EU za trgovanje z emisijami je bil vzpostavljen, da bi ustvarili učinkovit, predvidljiv in tržno usmerjen sistem za zmanjšanje emisij in reševanje podnebnih kriz. Čeprav je sprememba Direktive 2003/87/ES upravičena zaradi izjemnih razmer, je še vedno pomembno, da se s kratkoročnimi posegi ne ogrozi zaupanje v trg EU ETS, zato bi bilo treba to spremembo obravnavati kot enkratni ukrep, ki se ne bo ponovil.

| (17b) | Da bi imele države članice dodatno prožnost pri prerazporeditvi sredstev in bi pripravile prilagojene odzive na energetsko krizo, bi morala Komisija oceniti možnost, da za obe programski obdobji dovoli finančne prenose v okviru cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ med ESRP, ESS ter Kohezijskim skladom. |
| --- | --- |

(17b)

Da bi imele države članice dodatno prožnost pri prerazporeditvi sredstev in bi pripravile prilagojene odzive na energetsko krizo, bi morala Komisija oceniti možnost, da za obe programski obdobji dovoli finančne prenose v okviru cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ med ESRP, ESS ter Kohezijskim skladom.

| ▌ | |
| --- | --- |

▌

| (19) | Izplačila v okviru programa REPowerEU se izvršujejo v skladu s pravili mehanizma za okrevanje in odpornost do konca leta 2026. Plačila v zvezi s sredstvi
  , ki se zahtevajo na podlagi člena 26a Uredbe (EU) 2021/1060, se izvedejo v skladu s pravili iz Uredbe (EU) 2021/1060 in ustreznih uredb za posamezen sklad ter
  so odvisna od razpoložljivosti sredstev, odobrenih v letnem proračunu EU. |
| --- | --- |

(19)

Izplačila v okviru programa REPowerEU se izvršujejo v skladu s pravili mehanizma za okrevanje in odpornost do konca leta 2026. Plačila v zvezi s sredstvi
  , ki se zahtevajo na podlagi člena 26a Uredbe (EU) 2021/1060, se izvedejo v skladu s pravili iz Uredbe (EU) 2021/1060 in ustreznih uredb za posamezen sklad ter
  so odvisna od razpoložljivosti sredstev, odobrenih v letnem proračunu EU.

| (20) | Zahtevo za namensko financiranje ukrepov REPowerEU, vključno s 
  prodajo pravic na dražbi v sistemu EU za trgovanje z emisijami v začetnem obdobju v skladu s členom 26a
  Uredbe (EU) 2021/1060 ▌, bi bilo treba utemeljiti z večjo finančno potrebo, povezano z dodatnimi reformami in naložbami, vključenimi v poglavje REPowerEU. |
| --- | --- |

(20)

Zahtevo za namensko financiranje ukrepov REPowerEU, vključno s 
  prodajo pravic na dražbi v sistemu EU za trgovanje z emisijami v začetnem obdobju v skladu s členom 26a
  Uredbe (EU) 2021/1060 ▌, bi bilo treba utemeljiti z večjo finančno potrebo, povezano z dodatnimi reformami in naložbami, vključenimi v poglavje REPowerEU.

| (20a) | Da se zagotovi, da se finančna podpora nameni v začetni fazi za boljši odziv na sedanjo energetsko krizo, se lahko na prošnjo države članice, ki se predloži skupaj s poglavjem REPowerEU v revidiranem načrtu za okrevanje in odpornost, znesek v višini do 20 % dodatnega financiranja, potrebnega za financiranje njenega poglavja REPowerEU, kolikor je to mogoče in glede na razpoložljivost sredstev, izplača v obliki predhodnega financiranja v dveh mesecih po tem, ko Komisija sprejme pravne obveznosti. |
| --- | --- |

(20a)

Da se zagotovi, da se finančna podpora nameni v začetni fazi za boljši odziv na sedanjo energetsko krizo, se lahko na prošnjo države članice, ki se predloži skupaj s poglavjem REPowerEU v revidiranem načrtu za okrevanje in odpornost, znesek v višini do 20 % dodatnega financiranja, potrebnega za financiranje njenega poglavja REPowerEU, kolikor je to mogoče in glede na razpoložljivost sredstev, izplača v obliki predhodnega financiranja v dveh mesecih po tem, ko Komisija sprejme pravne obveznosti.

| (21) | Komisija bi morala spremljati izvajanje reform in naložb iz poglavja REPowerEU ter njihov prispevek k ciljem REPowerEU, kot so določeni v Uredbi (EU) 2021/241. |
| --- | --- |

(21)

Komisija bi morala spremljati izvajanje reform in naložb iz poglavja REPowerEU ter njihov prispevek k ciljem REPowerEU, kot so določeni v Uredbi (EU) 2021/241.

| (22) | Nedavni geopolitični dogodki so
  znatno
  vplivali na cene energije
  , hrane
  in gradbenih materialov, povzročili pomanjkanje v svetovnih dobavnih verigah
  , kar je povečalo inflacijo in ustvarilo nove izzive, vključno s tveganjem energetske revščine in višjih življenjskih stroškov
  . Ta razvoj dogodkov lahko neposredno vpliva na zmogljivost za izvajanje
  ukrepov
  , vključenih v načrte za okrevanje in odpornost. Če lahko države članice dokažejo, da zaradi takega razvoja določen mejnik ali cilj v celoti ali delno ni več dosegljiv, se je na take razmere mogoče sklicevati kot na objektivne okoliščine v skladu s členom 21.
  Če lahko države članice dokažejo, da je doseganje določenega mejnika ali cilja v nasprotju z doseganjem ciljev mehanizma, vključno s cilji REPowerEU, se lahko na take razmere sklicujejo tudi kot na objektivne okoliščine v skladu s členom 21.
  Poleg tega nobena zahteva za spremembe ne bi smela ogroziti splošnega izvajanja načrtov za okrevanje in odpornost –
  Države članice bi morale tudi zagotoviti, da se predlogi za spremembo njihovih načrtov za okrevanje in odpornost odzivajo na izzive, ki izhajajo iz nedavnih geopolitičnih dogodkov. |
| --- | --- |

(22)

Nedavni geopolitični dogodki so
  znatno
  vplivali na cene energije
  , hrane
  in gradbenih materialov, povzročili pomanjkanje v svetovnih dobavnih verigah
  , kar je povečalo inflacijo in ustvarilo nove izzive, vključno s tveganjem energetske revščine in višjih življenjskih stroškov
  . Ta razvoj dogodkov lahko neposredno vpliva na zmogljivost za izvajanje
  ukrepov
  , vključenih v načrte za okrevanje in odpornost. Če lahko države članice dokažejo, da zaradi takega razvoja določen mejnik ali cilj v celoti ali delno ni več dosegljiv, se je na take razmere mogoče sklicevati kot na objektivne okoliščine v skladu s členom 21.
  Če lahko države članice dokažejo, da je doseganje določenega mejnika ali cilja v nasprotju z doseganjem ciljev mehanizma, vključno s cilji REPowerEU, se lahko na take razmere sklicujejo tudi kot na objektivne okoliščine v skladu s členom 21.
  Poleg tega nobena zahteva za spremembe ne bi smela ogroziti splošnega izvajanja načrtov za okrevanje in odpornost –
  Države članice bi morale tudi zagotoviti, da se predlogi za spremembo njihovih načrtov za okrevanje in odpornost odzivajo na izzive, ki izhajajo iz nedavnih geopolitičnih dogodkov.

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (EU) 2021/241 se spremeni:

| (1) | v členu 4 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

  „1.   V skladu s šestimi stebri iz člena 3 te uredbe ter skladnostjo in sinergijami, ki jih ustvarjajo, in v okviru krize zaradi covida-19 je splošni cilj Mehanizma spodbujanje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije Unije z izboljšanjem odpornosti držav članic, njihove pripravljenosti na krize, sposobnosti prilagajanja in njihovega potenciala rasti, z blaženjem socialnih in gospodarskih posledic te krize, zlasti za ženske, s prispevanjem k izvajanju evropskega stebra socialnih pravic, podpiranjem zelenega prehoda, s prispevanjem k uresničevanju podnebnih ciljev Unije za leto 2030 iz točke 11 člena 2 Uredbe (EU) 2018/1999 s spoštovanjem cilja EU glede podnebne nevtralnosti do leta 2050 in digitalnega prehoda s povečanjem odpornosti,
  varnosti in vzdržnosti
  energetskega sistema Unije, tako da se
  znatno
  zmanjša odvisnost od fosilnih goriv
  , povečajo uporaba obnovljivih virov energije, energijska učinkovitost in zmogljivosti za shranjevanje energije ter
  diverzificira oskrba z energijo na ravni Unije (v nadaljnjem besedilu: cilji REPowerEU), s čimer se prispeva k navzgor usmerjeni ekonomski in socialni konvergenci, ponovno vzpostavi in spodbuja trajnostna rast in povezovanje gospodarstev Unije, podpira ustvarjanje visokokakovostnih delovnih mest ter prispeva k strateški neodvisnosti Unije ob ohranjanju odprtega gospodarstva, ter ustvarja evropsko dodano vrednost.“ |
| --- | --- |

(1)

v členu 4 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„1.   V skladu s šestimi stebri iz člena 3 te uredbe ter skladnostjo in sinergijami, ki jih ustvarjajo, in v okviru krize zaradi covida-19 je splošni cilj Mehanizma spodbujanje ekonomske, socialne in teritorialne kohezije Unije z izboljšanjem odpornosti držav članic, njihove pripravljenosti na krize, sposobnosti prilagajanja in njihovega potenciala rasti, z blaženjem socialnih in gospodarskih posledic te krize, zlasti za ženske, s prispevanjem k izvajanju evropskega stebra socialnih pravic, podpiranjem zelenega prehoda, s prispevanjem k uresničevanju podnebnih ciljev Unije za leto 2030 iz točke 11 člena 2 Uredbe (EU) 2018/1999 s spoštovanjem cilja EU glede podnebne nevtralnosti do leta 2050 in digitalnega prehoda s povečanjem odpornosti,
  varnosti in vzdržnosti
  energetskega sistema Unije, tako da se
  znatno
  zmanjša odvisnost od fosilnih goriv
  , povečajo uporaba obnovljivih virov energije, energijska učinkovitost in zmogljivosti za shranjevanje energije ter
  diverzificira oskrba z energijo na ravni Unije (v nadaljnjem besedilu: cilji REPowerEU), s čimer se prispeva k navzgor usmerjeni ekonomski in socialni konvergenci, ponovno vzpostavi in spodbuja trajnostna rast in povezovanje gospodarstev Unije, podpira ustvarjanje visokokakovostnih delovnih mest ter prispeva k strateški neodvisnosti Unije ob ohranjanju odprtega gospodarstva, ter ustvarja evropsko dodano vrednost.“

| (1a) | vstavi se naslednji člen:





  „Člen 13a




  Predhodno financiranje REPowerEU




  Načrtu za okrevanje in odpornost, ki vsebuje poglavje REPowerEU, se lahko priloži prošnja za predhodno financiranje. Če Svet do 31. decembra 2023 sprejme izvedbeni sklep iz členov 20(1) in 21(2), Komisija izvede plačilo predhodnega financiranja v znesku do 20 % dodatnega financiranja, za katerega je bila podana prošnja za financiranje za poglavje REPowerEU v skladu s členoma 12 in 21a.“ |
| --- | --- |

(1a)

(1a)

vstavi se naslednji člen:

vstavi se naslednji člen:

„Člen 13a

Predhodno financiranje REPowerEU

Načrtu za okrevanje in odpornost, ki vsebuje poglavje REPowerEU, se lahko priloži prošnja za predhodno financiranje. Če Svet do 31. decembra 2023 sprejme izvedbeni sklep iz členov 20(1) in 21(2), Komisija izvede plačilo predhodnega financiranja v znesku do 20 % dodatnega financiranja, za katerega je bila podana prošnja za financiranje za poglavje REPowerEU v skladu s členoma 12 in 21a.“

| (2) | člen 14 se spremeni:






  (-a) | odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:
  „Država članica lahko
  praviloma
  zaprosi za podporo v obliki posojila ob predložitvi načrta
  za okrevanje
  in odpornost iz člena 18 ali kadar koli do 31. avgusta 2023,
  če je Komisijo obvestila, da namerava zaprositi za tako podporo v obliki posojila v 30 dneh po [datum začetka veljavnosti te uredbe o spremembi]
  . V slednjem primeru se prošnji
  priloži
  dopolnjen načrt za okrevanje in odpornost z dodatnimi mejniki in cilji.
  Komisija lahko odobri posojilo državi članici, ki ni izrazila namere, da bi zaprosila za tako podporo v 30 dneh po [začetek veljavnosti te uredbe o spremembi], odvisno od razpoložljivosti sredstev po odobritvi prošenj za podporo v obliki posojila državam članicam, ki so izrazile namero v 30 dneh po [začetek veljavnosti te uredbe o spremembi].“; |
| --- | --- | --- |

(2)

člen 14 se spremeni:

(-a)

odstavek 2 se nadomesti z naslednjim:

„Država članica lahko
  praviloma
  zaprosi za podporo v obliki posojila ob predložitvi načrta
  za okrevanje
  in odpornost iz člena 18 ali kadar koli do 31. avgusta 2023,
  če je Komisijo obvestila, da namerava zaprositi za tako podporo v obliki posojila v 30 dneh po [datum začetka veljavnosti te uredbe o spremembi]
  . V slednjem primeru se prošnji
  priloži
  dopolnjen načrt za okrevanje in odpornost z dodatnimi mejniki in cilji.
  Komisija lahko odobri posojilo državi članici, ki ni izrazila namere, da bi zaprosila za tako podporo v 30 dneh po [začetek veljavnosti te uredbe o spremembi], odvisno od razpoložljivosti sredstev po odobritvi prošenj za podporo v obliki posojila državam članicam, ki so izrazile namero v 30 dneh po [začetek veljavnosti te uredbe o spremembi].“;

praviloma

za okrevanje

če je Komisijo obvestila, da namerava zaprositi za tako podporo v obliki posojila v 30 dneh po [datum začetka veljavnosti te uredbe o spremembi]

priloži

Komisija lahko odobri posojilo državi članici, ki ni izrazila namere, da bi zaprosila za tako podporo v 30 dneh po [začetek veljavnosti te uredbe o spremembi], odvisno od razpoložljivosti sredstev po odobritvi prošenj za podporo v obliki posojila državam članicam, ki so izrazile namero v 30 dneh po [začetek veljavnosti te uredbe o spremembi].“;

| (a) | v odstavku 3 se za točko (b) doda naslednja točka:






  „(ba) | če je primerno, reforme in naložbe v skladu s členom 21c(1);“; |
| --- | --- | --- |

(a)

v odstavku 3 se za točko (b) doda naslednja točka:

„(ba)

če je primerno, reforme in naložbe v skladu s členom 21c(1);“;

| (b) | odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

  „4.   Podpora v obliki posojila za načrt za okrevanje in odpornost zadevne države članice ne presega razlike med skupnimi stroški načrta za okrevanje in odpornost, kot je ustrezno dopolnjen, ter najvišjim finančnim prispevkom iz člena 11, vključno s, po potrebi, prihodki iz člena 21a ter sredstvi iz programov deljenega upravljanja za podporo ciljem REPowerEU iz člena 21b.“
  ; |
| --- | --- |

(b)

odstavek 4 se nadomesti z naslednjim:

„4.   Podpora v obliki posojila za načrt za okrevanje in odpornost zadevne države članice ne presega razlike med skupnimi stroški načrta za okrevanje in odpornost, kot je ustrezno dopolnjen, ter najvišjim finančnim prispevkom iz člena 11, vključno s, po potrebi, prihodki iz člena 21a ter sredstvi iz programov deljenega upravljanja za podporo ciljem REPowerEU iz člena 21b.“

| (c) | odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

  „6.   Z odstopanjem od odstavka 5 se lahko znesek podpore v obliki posojila ob upoštevanju razpoložljivih sredstev v izjemnih okoliščinah zviša, ob upoštevanju potreb države članice prosilke ter prošenj za podporo v obliki posojila, ki so jih že predložile ali jih nameravajo predložiti druge države članice, pri čemer se upoštevajo načela enake obravnave, solidarnosti, sorazmernosti in preglednosti. Za lažjo izvajanje teh načel države članice v 30 dneh po [začetku veljavnosti te uredbe o spremembi] sporočijo Komisiji, ali nameravajo zaprositi za podporo v obliki posojila.
  Ko država članica izrazi namero, da bo zaprosila za podporo v obliki posojila, Komisija nemudoma sočasno in pod enakimi pogoji uradno obvesti Evropski parlament in Svet. Komisija v 60 dneh po [začetek veljavnosti te uredbe o spremembi] nemudoma sočasno in pod enakimi pogoji obvesti Evropski parlament in Svet o predlagani dodelitvi podpore v obliki posojila državam članicam, ki so izrazile ustrezno namero.“ |
| --- | --- |

(c)

odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

„6.   Z odstopanjem od odstavka 5 se lahko znesek podpore v obliki posojila ob upoštevanju razpoložljivih sredstev v izjemnih okoliščinah zviša, ob upoštevanju potreb države članice prosilke ter prošenj za podporo v obliki posojila, ki so jih že predložile ali jih nameravajo predložiti druge države članice, pri čemer se upoštevajo načela enake obravnave, solidarnosti, sorazmernosti in preglednosti. Za lažjo izvajanje teh načel države članice v 30 dneh po [začetku veljavnosti te uredbe o spremembi] sporočijo Komisiji, ali nameravajo zaprositi za podporo v obliki posojila.
  Ko država članica izrazi namero, da bo zaprosila za podporo v obliki posojila, Komisija nemudoma sočasno in pod enakimi pogoji uradno obvesti Evropski parlament in Svet. Komisija v 60 dneh po [začetek veljavnosti te uredbe o spremembi] nemudoma sočasno in pod enakimi pogoji obvesti Evropski parlament in Svet o predlagani dodelitvi podpore v obliki posojila državam članicam, ki so izrazile ustrezno namero.“

| (2a) | v členu 17 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:



  „2.   „Ukrepi, ki se začnejo izvajati od 1. februarja 2020, so upravičeni, če izpolnjujejo zahteve iz te uredbe
  , razen ukrepov iz poglavij REPowerEU, ki se lahko začnejo izvajati šele 1. februarja 2022
  .“ |
| --- | --- |

(2a)

(2a)

v členu 17 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

v členu 17 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   „Ukrepi, ki se začnejo izvajati od 1. februarja 2020, so upravičeni, če izpolnjujejo zahteve iz te uredbe
  , razen ukrepov iz poglavij REPowerEU, ki se lahko začnejo izvajati šele 1. februarja 2022
  .“

| (2b) | v členu 18, odstavek 4, se točka (h) nadomesti z naslednjim:








  „(h) | navedbo, ali ukrepi, vključeni v načrt za okrevanje in odpornost, zajemajo čezmejne ali večdržavne projekte
  . V zvezi s poglavji REPowerEU potrditev, da se vsaj 35 % nepovratnih sredstev in vsaj 35 % posojil, kot je ustrezno, namenjenih uporabi v okviru poglavja REPowerEU, nameni ukrepom s čezmejno ali večdržavno razsežnostjo ali učinkom, četudi jih izvaja ena država članica, prispevajo pa k ciljem iz člena 21c(1), razen če se državi članici odobri odstopanje v skladu s členom 21c(1a);“ |
| --- | --- | --- |

(2b)

(2b)

v členu 18, odstavek 4, se točka (h) nadomesti z naslednjim:

v členu 18, odstavek 4, se točka (h) nadomesti z naslednjim:

„(h)

navedbo, ali ukrepi, vključeni v načrt za okrevanje in odpornost, zajemajo čezmejne ali večdržavne projekte
  . V zvezi s poglavji REPowerEU potrditev, da se vsaj 35 % nepovratnih sredstev in vsaj 35 % posojil, kot je ustrezno, namenjenih uporabi v okviru poglavja REPowerEU, nameni ukrepom s čezmejno ali večdržavno razsežnostjo ali učinkom, četudi jih izvaja ena država članica, prispevajo pa k ciljem iz člena 21c(1), razen če se državi članici odobri odstopanje v skladu s členom 21c(1a);“

. V zvezi s poglavji REPowerEU potrditev, da se vsaj 35 % nepovratnih sredstev in vsaj 35 % posojil, kot je ustrezno, namenjenih uporabi v okviru poglavja REPowerEU, nameni ukrepom s čezmejno ali večdržavno razsežnostjo ali učinkom, četudi jih izvaja ena država članica, prispevajo pa k ciljem iz člena 21c(1), razen če se državi članici odobri odstopanje v skladu s členom 21c(1a);“

| (2c) | v členu 18, odstavek 4, se vstavi točka (da):










  „(da) | pojasnilo, da ukrepi iz člena 21c(1)(a) izpolnjujejo pogoje iz člena 21c(4) in (4a);“ |
| --- | --- | --- |

(2c)

(2c)

v členu 18, odstavek 4, se vstavi točka (da):

v členu 18, odstavek 4, se vstavi točka (da):

„(da)

„(da)

pojasnilo, da ukrepi iz člena 21c(1)(a) izpolnjujejo pogoje iz člena 21c(4) in (4a);“

pojasnilo, da ukrepi iz člena 21c(1)(a) izpolnjujejo pogoje iz člena 21c(4) in (4a);“

| (3) | v členu 18(4)(q) se doda naslednji stavek:






  „(q) | za pripravo in, če je mogoče, izvajanje načrta za okrevanje in odpornost,
  podrobno poročilo o postopku
  posvetovanja
  , ki je obvezen in ustrezen,
  z lokalnimi in regionalnimi organi, socialnimi partnerji, organizacijami civilne družbe, mladinskimi organizacijami in drugimi ustreznimi deležniki, opravljenega v skladu z nacionalnim pravnim okvirom, ter kako se prispevek deležnikov odraža v načrtu za okrevanje in odpornost;
  podrobno poročilo o postopku
  posvetovanja zlasti opiše
  časovni potek in faze
  , rezultat posvetovanj z lokalnimi in regionalnimi oblastmi,
  socialnimi partnerji, nevladnimi organizacijami
  in vsemi drugimi deležniki
  , ki so pomembni za cilje REPowerEU, navede deležnike, s katerimi je bilo opravljeno posvetovanje, pojasni rezultate teh posvetovanj
  o reformah in naložbah, vključenih v poglavje REPowerEU, opisuje, kako so bili prejeti prispevki upoštevani v poglavju REPowerEU
  , kateri prispevek ni bil upoštevan in zakaj ter kako bodo lokalne in regionalne oblasti ter drugi ustrezni deležniki vključeni v izvajanje poglavja REPowerEU in njegovo spremljanje;“ |
| --- | --- | --- |

(3)

v členu 18(4)(q) se doda naslednji stavek:

„(q)

za pripravo in, če je mogoče, izvajanje načrta za okrevanje in odpornost,
  podrobno poročilo o postopku
  posvetovanja
  , ki je obvezen in ustrezen,
  z lokalnimi in regionalnimi organi, socialnimi partnerji, organizacijami civilne družbe, mladinskimi organizacijami in drugimi ustreznimi deležniki, opravljenega v skladu z nacionalnim pravnim okvirom, ter kako se prispevek deležnikov odraža v načrtu za okrevanje in odpornost;
  podrobno poročilo o postopku
  posvetovanja zlasti opiše
  časovni potek in faze
  , rezultat posvetovanj z lokalnimi in regionalnimi oblastmi,
  socialnimi partnerji, nevladnimi organizacijami
  in vsemi drugimi deležniki
  , ki so pomembni za cilje REPowerEU, navede deležnike, s katerimi je bilo opravljeno posvetovanje, pojasni rezultate teh posvetovanj
  o reformah in naložbah, vključenih v poglavje REPowerEU, opisuje, kako so bili prejeti prispevki upoštevani v poglavju REPowerEU
  , kateri prispevek ni bil upoštevan in zakaj ter kako bodo lokalne in regionalne oblasti ter drugi ustrezni deležniki vključeni v izvajanje poglavja REPowerEU in njegovo spremljanje;“

podrobno poročilo o postopku

, ki je obvezen in ustrezen,

podrobno poročilo o postopku

časovni potek in faze

socialnimi partnerji, nevladnimi organizacijami

, ki so pomembni za cilje REPowerEU, navede deležnike, s katerimi je bilo opravljeno posvetovanje, pojasni rezultate teh posvetovanj

, kateri prispevek ni bil upoštevan in zakaj ter kako bodo lokalne in regionalne oblasti ter drugi ustrezni deležniki vključeni v izvajanje poglavja REPowerEU in njegovo spremljanje;“

| (4) | v členu 19(3) se vstavijo
  naslednje točke
  :








  „(-da) | za ukrepe iz člena 21c(1)(a), ki izpolnjujejo kumulativne pogoje iz člena 21c(4):








  — | ali je ukrep potreben za zadovoljitev takojšnjih potreb po zanesljivosti oskrbe, kot so opredeljene v členu 21c(1)(a); |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

v členu 19(3) se vstavijo
  naslednje točke
  :

naslednje točke

„(-da)

„(-da)

za ukrepe iz člena 21c(1)(a), ki izpolnjujejo kumulativne pogoje iz člena 21c(4):

za ukrepe iz člena 21c(1)(a), ki izpolnjujejo kumulativne pogoje iz člena 21c(4):

—

ali je ukrep potreben za zadovoljitev takojšnjih potreb po zanesljivosti oskrbe, kot so opredeljene v členu 21c(1)(a);

ali je ukrep potreben za zadovoljitev takojšnjih potreb po zanesljivosti oskrbe, kot so opredeljene v členu 21c(1)(a);

| — | ali obstaja ustrezna alternativna čista tehnologija v smislu stroškov ali časovnega okvira izvajanja za dosego cilje REPowerEU iz člena 21c(1)(a); |
| --- | --- |

—

ali obstaja ustrezna alternativna čista tehnologija v smislu stroškov ali časovnega okvira izvajanja za dosego cilje REPowerEU iz člena 21c(1)(a);

ali obstaja ustrezna alternativna čista tehnologija v smislu stroškov ali časovnega okvira izvajanja za dosego cilje REPowerEU iz člena 21c(1)(a);

| — | ali je morebitna škoda za okoljske cilje EU v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852 omejena na strogo neizogiben obseg; |
| --- | --- |

—

ali je morebitna škoda za okoljske cilje EU v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852 omejena na strogo neizogiben obseg;

ali je morebitna škoda za okoljske cilje EU v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852 omejena na strogo neizogiben obseg;

| — | ali potencialno škodo za okoljske cilje EU blažijo spremljevalni ukrepi ali drugi ukrepi, ki prispevajo k ciljem REPowerEU, celovitost podnebnih ciljev EU za leti 2030 in 2050 pa ni ogrožena; |
| --- | --- |

—

ali potencialno škodo za okoljske cilje EU blažijo spremljevalni ukrepi ali drugi ukrepi, ki prispevajo k ciljem REPowerEU, celovitost podnebnih ciljev EU za leti 2030 in 2050 pa ni ogrožena;

ali potencialno škodo za okoljske cilje EU blažijo spremljevalni ukrepi ali drugi ukrepi, ki prispevajo k ciljem REPowerEU, celovitost podnebnih ciljev EU za leti 2030 in 2050 pa ni ogrožena;

| — | ali naj bi ukrep začel veljati do 31. decembra 2024;“ |
| --- | --- |

—

ali naj bi ukrep začel veljati do 31. decembra 2024;“

ali naj bi ukrep začel veljati do 31. decembra 2024;“

| „(da) | ali reforme in naložbe iz člena 21c(1) učinkovito prispevajo k 
  energetski varnosti,
  diverzifikaciji oskrbe Unije z energijo
  , povečanju zmogljivosti za shranjevanje energije ali znatnemu
  zmanjšanju odvisnosti od fosilnih goriv pred letom 2030,
  k ciljem Unije za leto 2030, vključno z energijsko učinkovitostjo in energijo iz obnovljivih virov, ter k cilju Unije glede podnebne nevtralnosti
  “; |
| --- | --- |

„(da)

ali reforme in naložbe iz člena 21c(1) učinkovito prispevajo k 
  energetski varnosti,
  diverzifikaciji oskrbe Unije z energijo
  , povečanju zmogljivosti za shranjevanje energije ali znatnemu
  zmanjšanju odvisnosti od fosilnih goriv pred letom 2030,
  k ciljem Unije za leto 2030, vključno z energijsko učinkovitostjo in energijo iz obnovljivih virov, ter k cilju Unije glede podnebne nevtralnosti
  “;

energetski varnosti,

, povečanju zmogljivosti za shranjevanje energije ali znatnemu

k ciljem Unije za leto 2030, vključno z energijsko učinkovitostjo in energijo iz obnovljivih virov, ter k cilju Unije glede podnebne nevtralnosti

| „(fa) | ali se vsaj 35 % nepovratnih sredstev in vsaj 35 % posojil, kot je ustrezno, namenjenih uporabi v okviru poglavja REPowerEU, nameni ukrepom s čezmejno ali večdržavno razsežnostjo ali učinkom, četudi jih izvaja ena država članica, prispevajo pa k ciljem iz člena 21c(1), razen če se državi članici odobri odstopanje v skladu s členom 21c(1a);“ |
| --- | --- |

„(fa)

„(fa)

ali se vsaj 35 % nepovratnih sredstev in vsaj 35 % posojil, kot je ustrezno, namenjenih uporabi v okviru poglavja REPowerEU, nameni ukrepom s čezmejno ali večdržavno razsežnostjo ali učinkom, četudi jih izvaja ena država članica, prispevajo pa k ciljem iz člena 21c(1), razen če se državi članici odobri odstopanje v skladu s členom 21c(1a);“

ali se vsaj 35 % nepovratnih sredstev in vsaj 35 % posojil, kot je ustrezno, namenjenih uporabi v okviru poglavja REPowerEU, nameni ukrepom s čezmejno ali večdržavno razsežnostjo ali učinkom, četudi jih izvaja ena država članica, prispevajo pa k ciljem iz člena 21c(1), razen če se državi članici odobri odstopanje v skladu s členom 21c(1a);“

| „(ka) | ali je postopek posvetovanja iz člena 18(4)(q) v zvezi z ukrepi iz člena 21c(1) primeren in ali se ustrezni prispevki ustreznih deležnikov primerno odražajo v vsebini poglavja REPowerEU ter ali podrobno poročilo o posvetovanju opisuje časovni okvir in faze posvetovanj, navaja deležnike, s katerimi so bila opravljena posvetovanja, pojasnjuje rezultate teh posvetovanj in opisuje, kako so bili prejeti prispevki upoštevani v poglavju REPowerEU, kateri prispevki niso bili upoštevani in zakaj ter kako bodo ustrezni deležniki vključeni v izvajanje poglavja REPowerEU in njegovo spremljanje;“ |
| --- | --- |

„(ka)

„(ka)

ali je postopek posvetovanja iz člena 18(4)(q) v zvezi z ukrepi iz člena 21c(1) primeren in ali se ustrezni prispevki ustreznih deležnikov primerno odražajo v vsebini poglavja REPowerEU ter ali podrobno poročilo o posvetovanju opisuje časovni okvir in faze posvetovanj, navaja deležnike, s katerimi so bila opravljena posvetovanja, pojasnjuje rezultate teh posvetovanj in opisuje, kako so bili prejeti prispevki upoštevani v poglavju REPowerEU, kateri prispevki niso bili upoštevani in zakaj ter kako bodo ustrezni deležniki vključeni v izvajanje poglavja REPowerEU in njegovo spremljanje;“

ali je postopek posvetovanja iz člena 18(4)(q) v zvezi z ukrepi iz člena 21c(1) primeren in ali se ustrezni prispevki ustreznih deležnikov primerno odražajo v vsebini poglavja REPowerEU ter ali podrobno poročilo o posvetovanju opisuje časovni okvir in faze posvetovanj, navaja deležnike, s katerimi so bila opravljena posvetovanja, pojasnjuje rezultate teh posvetovanj in opisuje, kako so bili prejeti prispevki upoštevani v poglavju REPowerEU, kateri prispevki niso bili upoštevani in zakaj ter kako bodo ustrezni deležniki vključeni v izvajanje poglavja REPowerEU in njegovo spremljanje;“

| (4a) | v členu 21 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim



  „1.   Kadar zadevna država članica načrta za okrevanje in odpornost, vključno z ustreznimi mejniki in cilji, delno ali v celoti ne more več doseči zaradi objektivnih okoliščin,
  vključno s krizo, ki jo je povzročila ruska vojaška agresija proti Ukrajini, ali kadar so za boj proti posledicam te krize potrebni novi ukrepi,
  lahko Komisiji poda utemeljeno zahtevo, s katero predlaga spremembo ali nadomestitev izvedbenega sklepa Sveta iz člena 20(1) ali (3). V ta namen lahko država članica predlaga spremenjen ali nov načrt za okrevanje in odpornost. Države članice lahko zahtevajo tehnično podporo za pripravo takega predloga v okviru Instrumenta za tehnično podporo.“ |
| --- | --- |

(4a)

(4a)

v členu 21 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim

v členu 21 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim

„1.   Kadar zadevna država članica načrta za okrevanje in odpornost, vključno z ustreznimi mejniki in cilji, delno ali v celoti ne more več doseči zaradi objektivnih okoliščin,
  vključno s krizo, ki jo je povzročila ruska vojaška agresija proti Ukrajini, ali kadar so za boj proti posledicam te krize potrebni novi ukrepi,
  lahko Komisiji poda utemeljeno zahtevo, s katero predlaga spremembo ali nadomestitev izvedbenega sklepa Sveta iz člena 20(1) ali (3). V ta namen lahko država članica predlaga spremenjen ali nov načrt za okrevanje in odpornost. Države članice lahko zahtevajo tehnično podporo za pripravo takega predloga v okviru Instrumenta za tehnično podporo.“

| (4b) | v členu 21 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:



  „2.   Kadar Komisija meni, da razlogi, ki jih je navedla zadevna država članica, upravičujejo spremembo ustreznega načrta za okrevanje in odpornost, oceni spremenjen ali nov načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 19 in
  v enem mesecu
  po uradni predložitvi zahteve predlaga nov izvedbeni sklep Sveta v skladu s členom 20(1). Zadevna država članica in Komisija se lahko po potrebi dogovorita o razumnem podaljšanju navedenega roka. Svet sprejme novi izvedbeni sklep praviloma v štirih tednih po sprejetju predloga Komisije.“ |
| --- | --- |

(4b)

(4b)

v členu 21 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

v členu 21 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

„2.   Kadar Komisija meni, da razlogi, ki jih je navedla zadevna država članica, upravičujejo spremembo ustreznega načrta za okrevanje in odpornost, oceni spremenjen ali nov načrt za okrevanje in odpornost v skladu s členom 19 in
  v enem mesecu
  po uradni predložitvi zahteve predlaga nov izvedbeni sklep Sveta v skladu s členom 20(1). Zadevna država članica in Komisija se lahko po potrebi dogovorita o razumnem podaljšanju navedenega roka. Svet sprejme novi izvedbeni sklep praviloma v štirih tednih po sprejetju predloga Komisije.“

| (5) | v členu 23 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
  „Potem ko Svet sprejme izvedbeni sklep iz člena 20(1), Komisija z zadevno državo članico sklene sporazum, ki pomeni posamezno pravno obveznost v smislu finančne uredbe. Za posamezno državo članico pravna obveznost ne presega
  skupnega
  finančnega prispevka iz točke (a) člena 11(1) za leti 2021 in 2022, posodobljenega finančnega prispevka iz člena 11(2) za leto 2023
  ter zneska, izračunanega v skladu s členom 21a(2)
  .“ |
| --- | --- |

(5)

v členu 23 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

„Potem ko Svet sprejme izvedbeni sklep iz člena 20(1), Komisija z zadevno državo članico sklene sporazum, ki pomeni posamezno pravno obveznost v smislu finančne uredbe. Za posamezno državo članico pravna obveznost ne presega
  skupnega
  finančnega prispevka iz točke (a) člena 11(1) za leti 2021 in 2022, posodobljenega finančnega prispevka iz člena 11(2) za leto 2023
  ter zneska, izračunanega v skladu s členom 21a(2)
  .“

skupnega

ter zneska, izračunanega v skladu s členom 21a(2)

| (6) | za poglavjem III se doda naslednje poglavje:
  „POGLAVJE IIIa
  REPowerEU


  Člen 21a



  Poraba prihodkov iz sistema EU za trgovanje z emisijami (EU ETS)



  (1)   Za izvajanje na podlagi te uredbe je v skladu s členom 10e(4) Direktive 2003/87/ES na voljo 20 000 000 000 EUR v tekočih cenah za povečanje odpornosti
  , varnosti in trajnostnosti
  energetskega sistema Unije z 
  znatnim
  zmanjšanjem odvisnosti od fosilnih goriv in diverzifikacijo oskrbe z energijo
  , povečanjem zmogljivosti za shranjevanje energije
  na ravni Unije
  ter spodbujanjem naložb v energijsko učinkovitost in proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, saj to prispeva k zagotavljanju cenovno dostopne energije v Uniji
  . Ta znesek se da na voljo v obliki zunanjih namenskih prejemkov v smislu člena 21(5) finančne uredbe.


  (2)   Delež sredstev iz odstavka 1, ki so na voljo za vsako državo članico, se izračuna na podlagi kazalnikov, določenih za najvišji finančni prispevek, po metodologiji iz Priloge II za 70 % zneska in po metodologiji iz Priloge III za 30 % zneska.


  (3)   Znesek iz odstavka 1 se dodeli izključno ukrepom iz člena 21c(1).


  (4)   Odobritve za prevzem obveznosti, ki krijejo znesek iz odstavka 1, se dajo na voljo samodejno do ustreznih zneskov iz navedenega odstavka od [datum začetka veljavnosti te uredbe o spremembi].


  (5)   Vsaka država članica lahko Komisiji predloži zahtevek za dodelitev zneska, ki ne presega njenega deleža, tako da v svoj načrt vključi reforme in naložbe iz člena 21c(1) ter navede njihove ocenjene stroške.


  (6)   V izvedbenem sklepu Sveta, sprejetem v skladu s členom 20(1) na predlog Komisije, se določi znesek prihodkov iz člena 10e(1) Direktive 2003/87/ES, dodeljen državi članici po uporabi odstavka 2, ki se izplača v obrokih, odvisno od razpoložljivih sredstev, v skladu s členom 24 te uredbe, ko država članica zadovoljivo doseže mejnike in cilje, opredeljene v zvezi z izvajanjem ukrepov iz člena 21c(1).



  Člen 21b


  Sredstva iz programov deljenega upravljanja v podporo ciljev REPowerEU








  (1) | V okviru sredstev, dodeljenih
  državam članicam v okviru deljenega upravljanja
  , te lahko zahtevajo, da se podprejo ukrepi iz člena 21c(1)(b) te uredbe z izjemo vodika iz nefosilnih virov, iz člena 21c(1)(c) te uredbe z izjemo zmogljivosti za transport fosilnih goriv in iz člena 21c(1)(d) te uredbe
  pod pogoji iz člena 26a Uredbe (EU) 2021/1060. Ta sredstva se uporabijo izključno v korist zadevne države članice.






  (a) | Sredstva se lahko v skladu s členom 26a Uredbe (EU) 2021/1060
  zahtevajo za
  podporne ukrepe
  iz člena 21c(1)(b) te uredbe z izjemo vodika iz nefosilnih virov, iz člena 21c(1)(c) te uredbe z izjemo zmogljivosti za transport fosilnih goriv in iz člena 21c(1)(d)
  te uredbe, če je država članica že zahtevala prerazporeditve iz danega sklada do zgornje meje 5 % v skladu s prvim in drugim pododstavkom člena 26(1). |
| --- | --- | --- | --- |

(6)

za poglavjem III se doda naslednje poglavje:

„POGLAVJE IIIa

REPowerEU

Člen 21a

Poraba prihodkov iz sistema EU za trgovanje z emisijami (EU ETS)

(1)   Za izvajanje na podlagi te uredbe je v skladu s členom 10e(4) Direktive 2003/87/ES na voljo 20 000 000 000 EUR v tekočih cenah za povečanje odpornosti
  , varnosti in trajnostnosti
  energetskega sistema Unije z 
  znatnim
  zmanjšanjem odvisnosti od fosilnih goriv in diverzifikacijo oskrbe z energijo
  , povečanjem zmogljivosti za shranjevanje energije
  na ravni Unije
  ter spodbujanjem naložb v energijsko učinkovitost in proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, saj to prispeva k zagotavljanju cenovno dostopne energije v Uniji
  . Ta znesek se da na voljo v obliki zunanjih namenskih prejemkov v smislu člena 21(5) finančne uredbe.

(2)   Delež sredstev iz odstavka 1, ki so na voljo za vsako državo članico, se izračuna na podlagi kazalnikov, določenih za najvišji finančni prispevek, po metodologiji iz Priloge II za 70 % zneska in po metodologiji iz Priloge III za 30 % zneska.

(3)   Znesek iz odstavka 1 se dodeli izključno ukrepom iz člena 21c(1).

(4)   Odobritve za prevzem obveznosti, ki krijejo znesek iz odstavka 1, se dajo na voljo samodejno do ustreznih zneskov iz navedenega odstavka od [datum začetka veljavnosti te uredbe o spremembi].

(5)   Vsaka država članica lahko Komisiji predloži zahtevek za dodelitev zneska, ki ne presega njenega deleža, tako da v svoj načrt vključi reforme in naložbe iz člena 21c(1) ter navede njihove ocenjene stroške.

(6)   V izvedbenem sklepu Sveta, sprejetem v skladu s členom 20(1) na predlog Komisije, se določi znesek prihodkov iz člena 10e(1) Direktive 2003/87/ES, dodeljen državi članici po uporabi odstavka 2, ki se izplača v obrokih, odvisno od razpoložljivih sredstev, v skladu s členom 24 te uredbe, ko država članica zadovoljivo doseže mejnike in cilje, opredeljene v zvezi z izvajanjem ukrepov iz člena 21c(1).

Člen 21b

Sredstva iz programov deljenega upravljanja v podporo ciljev REPowerEU

(1)

(a)

Sredstva se lahko v skladu s členom 26a Uredbe (EU) 2021/1060
  zahtevajo za
  podporne ukrepe
  iz člena 21c(1)(b) te uredbe z izjemo vodika iz nefosilnih virov, iz člena 21c(1)(c) te uredbe z izjemo zmogljivosti za transport fosilnih goriv in iz člena 21c(1)(d)
  te uredbe, če je država članica že zahtevala prerazporeditve iz danega sklada do zgornje meje 5 % v skladu s prvim in drugim pododstavkom člena 26(1).

▌

| (2) | Zahtevana sredstva na podlagi odstavka 1 se izvršujejo v skladu z določbami iz Uredbe (EU) 2021/1060 in uredbe za posamezen sklad z deljenim upravljanjem. Ustrezna
  plačila se izvršijo v skladu s členom
  91 Uredbe (EU) 2021/1060
  in glede na razpoložljiva sredstva. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Komisija ta sredstva izvršuje
  v okviru deljenega upravljanja
  v skladu s členom 62(1), prvi pododstavek, točka 
  (b)
  , finančne uredbe. |
| --- | --- |

(3)

Člen 21c

Poglavje REPowerEU v načrtih za okrevanje in odpornost

(1)   Načrt za okrevanje in odpornost, predložen Komisiji po [datum začetka veljavnosti te uredbe o spremembi], vsebuje poglavje REPowerEU.
  Poglavja REPowerEU se predložijo takoj, ko je mogoče, po začetku veljavnosti te uredbe o spremembi. Kjer je to ustrezno, se pri ukrepih iz poglavja REPowerEU ustrezno prednostno obravnavajo potrebe tistih, ki jih je prizadela energijska revščina, ter zmanjšanje ranljivosti v prihodnjih zimskih sezonah.
   V poglavju REPowerEU so začrtane reforme in naložbe
  od 1. februarja 2022 dalje
  z ustreznimi mejniki in cilji
  , razlago prispevka k obravnavanju energijske revščine in zmanjšanju odvisnosti od fosilnih goriv, predvsem iz Rusije, ter količinsko opredelitvijo prihrankov energije
  , razen ukrepov iz odstavka 2(a), katerih cilj je prispevati k ciljem REPowerEU, in sicer z:

| (a) | izboljšanjem energetske infrastrukture in objektov za zadovoljitev takojšnjih potreb po zanesljivi oskrbi
  s
  plinom
  , vključno z UZP
  , zlasti da se omogoči diverzifikacija oskrbe v interesu Unije kot celote,
  ob zagotavljanju, da bo ustrezna infrastruktura pripravljena na uporabo vodika, |
| --- | --- |

(a)

izboljšanjem energetske infrastrukture in objektov za zadovoljitev takojšnjih potreb po zanesljivi oskrbi
  s
  plinom
  , vključno z UZP
  , zlasti da se omogoči diverzifikacija oskrbe v interesu Unije kot celote,
  ob zagotavljanju, da bo ustrezna infrastruktura pripravljena na uporabo vodika,

| (b) | povečanjem energijske učinkovitosti
  in prihrankov
  v stavbah,
  tudi prek naložbenih shem, namenjenih ranljivim gospodinjstvom, malim in srednjim podjetjem ter mikropodjetjem
  , |
| --- | --- |

(b)

povečanjem energijske učinkovitosti
  in prihrankov
  v stavbah,
  tudi prek naložbenih shem, namenjenih ranljivim gospodinjstvom, malim in srednjim podjetjem ter mikropodjetjem
  ,

| (ba) | razogljičenjem industrije
  , povečanjem zmogljivosti za shranjevanje energije
  , povečanjem proizvodnje in uporabe trajnostnega biometana
  , energije iz obnovljivih virov, goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora
  , obnovljivega vodika ali vodika iz nefosilnih virov ter
  pospešitvijo postopkov izdajanja dovoljenj za obrate, ki proizvajajo energijo
  iz obnovljivih virov
  , vključno z izboljšanjem povezane proizvodnje električne energije in druge infrastrukture, tudi s pospešitvijo postopkov za izdajo dovoljenj
  , |
| --- | --- |

(ba)

razogljičenjem industrije
  , povečanjem zmogljivosti za shranjevanje energije
  , povečanjem proizvodnje in uporabe trajnostnega biometana
  , energije iz obnovljivih virov, goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora
  , obnovljivega vodika ali vodika iz nefosilnih virov ter
  pospešitvijo postopkov izdajanja dovoljenj za obrate, ki proizvajajo energijo
  iz obnovljivih virov
  , vključno z izboljšanjem povezane proizvodnje električne energije in druge infrastrukture, tudi s pospešitvijo postopkov za izdajo dovoljenj
  ,

| (bb) | obravnavanjem energijske revščine, predvsem z ukrepi v korist ranljivih gospodinjstev in gospodinjstev z nizkimi dohodki, |
| --- | --- |

(bb)

obravnavanjem energijske revščine, predvsem z ukrepi v korist ranljivih gospodinjstev in gospodinjstev z nizkimi dohodki,

| (bc) | spodbujanjem zmanjšanja povpraševanja po energiji, med drugim z izboljšanjem obstoječih rešitev za varčevanje z energijo, |
| --- | --- |

(bc)

spodbujanjem zmanjšanja povpraševanja po energiji, med drugim z izboljšanjem obstoječih rešitev za varčevanje z energijo,

| (bd) | povečanjem uporabe nizkoogljičnih virov energije v Uniji, [Sprememba 8] |
| --- | --- |

(bd)

povečanjem uporabe nizkoogljičnih virov energije v Uniji, [Sprememba 8]

| (c) | urejanjem notranje in čezmejne povezovalne infrastrukture in
  odpravljanjem ozkih grl pri prenosu energije
  , tudi s povezovanjem omrežij z novimi obnovljivimi viri energije,
  ter podpiranjem brezemisijskega prometa in njegove infrastrukture
  na pravičen in vključujoč način
  , vključno z železnicami
  , saj to prispeva k zagotavljanju cenovno dostopne energije in prometa v Uniji
  , |
| --- | --- |

(c)

urejanjem notranje in čezmejne povezovalne infrastrukture in
  odpravljanjem ozkih grl pri prenosu energije
  , tudi s povezovanjem omrežij z novimi obnovljivimi viri energije,
  ter podpiranjem brezemisijskega prometa in njegove infrastrukture
  na pravičen in vključujoč način
  , vključno z železnicami
  , saj to prispeva k zagotavljanju cenovno dostopne energije in prometa v Uniji
  ,

| (d) | podpiranjem ciljev iz točk (a), (b) in (c) s pospešeno prekvalifikacijo delovne sile v smeri zelenih
  in z njimi povezanih digitalnih
  znanj in spretnosti
  ter za energetski prehod, vključno z upravnim izvajanjem navedenih ciljev
  , ter podporo vrednostnim verigam ključnih materialov in tehnologij, povezanih z zelenim prehodom
  ter uporabo trajnostnih gradbenih materialov in proizvodov, s čimer se bo zmanjšala odvisnost od primarnih kritičnih surovin, ki je pomembna za energetski prehod
  . |
| --- | --- |

(d)

podpiranjem ciljev iz točk (a), (b) in (c) s pospešeno prekvalifikacijo delovne sile v smeri zelenih
  in z njimi povezanih digitalnih
  znanj in spretnosti
  ter za energetski prehod, vključno z upravnim izvajanjem navedenih ciljev
  , ter podporo vrednostnim verigam ključnih materialov in tehnologij, povezanih z zelenim prehodom
  ter uporabo trajnostnih gradbenih materialov in proizvodov, s čimer se bo zmanjšala odvisnost od primarnih kritičnih surovin, ki je pomembna za energetski prehod
  .

(1a)
     
  Vsaj 35 % nepovratnih sredstev in vsaj 35 % posojil, kot je ustrezno, namenjenih uporabi v okviru poglavja REPowerEU, se nameni ukrepom s čezmejno ali večdržavno razsežnostjo ali učinkom, četudi jih izvaja ena država članica, prispevajo pa k ciljem iz člena 21c(1). Izjemoma lahko Komisija državi članici odobri odstopanje od te zahteve v enem od naslednjih primerov:

| (a) | država članica lahko dokaže, da bi drugi ukrepi iz njenega poglavja REPowerEU bolje obravnavali cilje iz člena 21c(1), ali |
| --- | --- |

(a)

država članica lahko dokaže, da bi drugi ukrepi iz njenega poglavja REPowerEU bolje obravnavali cilje iz člena 21c(1), ali

| (b) | država članica lahko dokaže, da ni na voljo dovolj realističnih projektov s čezmejno ali večdržavno razsežnostjo ali učinkom, ali |
| --- | --- |

(b)

država članica lahko dokaže, da ni na voljo dovolj realističnih projektov s čezmejno ali večdržavno razsežnostjo ali učinkom, ali

| (c) | zadevni državi članici se odobri izjema od te minimalne zahteve na podlagi nadnacionalne ocene potreb po energetski varnosti iz člena 21ca ali |
| --- | --- |

(c)

zadevni državi članici se odobri izjema od te minimalne zahteve na podlagi nadnacionalne ocene potreb po energetski varnosti iz člena 21ca ali

| (d) | država članica lahko dokaže, da v času trajanja mehanizma ni mogoče dokončati nobenega ukrepa s čezmejno ali večdržavno razsežnostjo ali učinkom. |
| --- | --- |

(d)

država članica lahko dokaže, da v času trajanja mehanizma ni mogoče dokončati nobenega ukrepa s čezmejno ali večdržavno razsežnostjo ali učinkom.

(2)   Poglavje REPowerEU vsebuje tudi:

| (a) | po potrebi
  natančen
  opis reform in naložb v že sprejetih izvedbenih sklepih Sveta, za katere se pričakuje, da bodo prispevali k ciljem REPowerEU; |
| --- | --- |

(a)

po potrebi
  natančen
  opis reform in naložb v že sprejetih izvedbenih sklepih Sveta, za katere se pričakuje, da bodo prispevali k ciljem REPowerEU;

| (b) | pregled drugih ukrepov,
  tudi dopolnilnih in spremljevalnih nacionalnih ukrepov in ukrepov, ki jih financira EU,
  ki prispevajo k ciljem REPowerEU, z ustreznim časovnim razporedom
  in dodelitvijo finančnih sredstev
  , ki se bodo izvajali od 1. februarja 2022 do 31. decembra 2026 brez finančne podpore v okviru mehanizma; |
| --- | --- |

(b)

pregled drugih ukrepov,
  tudi dopolnilnih in spremljevalnih nacionalnih ukrepov in ukrepov, ki jih financira EU,
  ki prispevajo k ciljem REPowerEU, z ustreznim časovnim razporedom
  in dodelitvijo finančnih sredstev
  , ki se bodo izvajali od 1. februarja 2022 do 31. decembra 2026 brez finančne podpore v okviru mehanizma;

| (c) | podrobno oceno skladnosti vsakega ukrepa iz odstavka 1 z drugimi ukrepi iz načrta in
  pojasnilo, kako je kombinacija ukrepov iz odstavka 1 ter točk (a) in (b) tega odstavka skladna in učinkovita ter kako naj bi prispevala k ciljem REPowerEU, vključno s količinsko določitvijo prihrankov energije. |
| --- | --- |

(c)

podrobno oceno skladnosti vsakega ukrepa iz odstavka 1 z drugimi ukrepi iz načrta in
  pojasnilo, kako je kombinacija ukrepov iz odstavka 1 ter točk (a) in (b) tega odstavka skladna in učinkovita ter kako naj bi prispevala k ciljem REPowerEU, vključno s količinsko določitvijo prihrankov energije.

| (ca) | kvalitativno obrazložitev, kako naj bi ukrepi iz tega poglavja prispevali k zelenemu prehodu, vključno z biotsko raznovrstnostjo, ali obravnavanju izzivov, ki iz njega izvirajo; 37-odstotni podnebni cilj se izračuna ločeno za poglavje REPowerEU in preostanek načrta za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

(ca)

kvalitativno obrazložitev, kako naj bi ukrepi iz tega poglavja prispevali k zelenemu prehodu, vključno z biotsko raznovrstnostjo, ali obravnavanju izzivov, ki iz njega izvirajo; 37-odstotni podnebni cilj se izračuna ločeno za poglavje REPowerEU in preostanek načrta za okrevanje in odpornost.

(3)   Ocenjeni stroški reform in naložb iz poglavja REPowerEU iz odstavka 1 se ne upoštevajo pri izračunu skupnih dodeljenih sredstev za načrt v skladu s členom 18(4)(f) in členom 19(3)(f).
  Ne glede na to določbo Komisija spodbuja države članice, da v poglavjih REPowerEU predlagajo ukrepe, ki, kolikor je mogoče, omogočajo doseganje vsaj digitalnega cilja mehanizma.

(4)   ▌Načelo, da se ne škoduje bistveno, v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852 se uporablja za reforme in naložbe, za katere se pričakuje, da bodo prispevale k ciljem REPowerEU iz odstavka 1, točka (a), tega člena
  , razen če veljajo naslednji kumulativni pogoji:

| (a) | ukrep je potreben za zadovoljitev takojšnjih potreb po zanesljivosti oskrbe, kot so opredeljene v členu 21c(1)(a),



  in |
| --- | --- |

(a)

ukrep je potreben za zadovoljitev takojšnjih potreb po zanesljivosti oskrbe, kot so opredeljene v členu 21c(1)(a),

| (b) | ustrezna alternativna čista tehnologija v smislu stroškov ali časovnega okvira izvajanja za dosego cilje REPowerEU iz člena 21c(1)(a) ne obstaja,



  in |
| --- | --- |

(b)

ustrezna alternativna čista tehnologija v smislu stroškov ali časovnega okvira izvajanja za dosego cilje REPowerEU iz člena 21c(1)(a) ne obstaja,

| (c) | potencialno škodo za okoljske cilje EU blažijo spremljevalni ukrepi ali drugi ukrepi, ki prispevajo k ciljem REPowerEU, celovitost podnebnih ciljev EU za leti 2030 in 2050 pa ni ogrožena,



  in |
| --- | --- |

(c)

potencialno škodo za okoljske cilje EU blažijo spremljevalni ukrepi ali drugi ukrepi, ki prispevajo k ciljem REPowerEU, celovitost podnebnih ciljev EU za leti 2030 in 2050 pa ni ogrožena,

| (d) | ukrep naj bi začel veljati 31. decembra 2024. |
| --- | --- |

(d)

ukrep naj bi začel veljati 31. decembra 2024.

(4a)
     
  Ukrepi, za katere velja izjema od zahteve iz člena 5(2) Uredbe (EU) 2021/241, kot je natančneje opredeljeno v odstavku 4 tega člena, se predložijo v naslednjo oceno:

| — | ali obstaja ustrezna alternativna čista tehnologija v smislu stroškov ali časovnega okvira izvajanja za dosego cilje REPowerEU iz člena 21c(1)(a); |
| --- | --- |

—

ali obstaja ustrezna alternativna čista tehnologija v smislu stroškov ali časovnega okvira izvajanja za dosego cilje REPowerEU iz člena 21c(1)(a);

| — | ali je morebitna škoda za okoljske cilje EU v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852 omejena na strogo neizogiben obseg; |
| --- | --- |

—

ali je morebitna škoda za okoljske cilje EU v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852 omejena na strogo neizogiben obseg;

| — | ali potencialno škodo za okoljske cilje EU blažijo spremljevalni ukrepi ali drugi ukrepi, ki prispevajo k ciljem REPowerEU, celovitost podnebnih ciljev EU za leti 2030 in 2050 pa ni ogrožena, |
| --- | --- |

—

ali potencialno škodo za okoljske cilje EU blažijo spremljevalni ukrepi ali drugi ukrepi, ki prispevajo k ciljem REPowerEU, celovitost podnebnih ciljev EU za leti 2030 in 2050 pa ni ogrožena,

| — | ali naj bi ukrep začel veljati 31. decembra 2024. |
| --- | --- |

—

ali naj bi ukrep začel veljati 31. decembra 2024.

(4b)
     
  Skupni znesek sredstev za reforme in naložbe, katerih cilj je prispevati k ciljem REPowerEU v skladu s členom 21c(1)(a) te uredbe, se omeji na največ [] milijard EUR, ki ga določi Komisija po celoviti oceni na podlagi potreb za takojšnje infrastrukturne potrebe. Znesek, ki je v skladu s členom 10e(1) Direktive 2003/87/ES [prihodki, ustvarjeni v okviru sistema EU za trgovanje z emisijami] namenjen za takšne reforme in naložbe, ne prispeva k reformam in naložbam iz člena 21c(1)(a) te uredbe.

(5)   Določbe te uredbe se smiselno uporabljajo za reforme in naložbe iz poglavja REPowerEU
  , razen za naložbe iz poglavja REPowerEU, ki se financirajo z zahtevanimi sredstvi iz člena 26a uredbe (EU) 2021/1060, pri čemer se uporabljajo pravila za posamezen sklad
  .

Člen 21ca

Nadnacionalna ocena potreb po energetski varnosti

1.
     
  Komisija pred odobritvijo slehernega načrta za okrevanje in odpornost, ki vključuje poglavje REPowerEU, izvede oceno potreb po zanesljivosti preskrbe z energijo v Uniji kot celoti. Namen te ocene je ponuditi nadnacionalno perspektivo potreb Unije po energetski varnosti, da se omogoči najučinkovitejša uporaba virov za doseganje ciljev REPowerEU. Zato Komisija najpozneje do... [en mesec po začetku veljavnosti te uredbe o spremembi] pripravi poročilo, v katerem opredeli in oceni najnujnejše potrebe po infrastrukturi in naložbah za zagotovitev oskrbe z energijo v Uniji kot celoti, vanj pa vključi predvsem čezmejne ali večdržavne projekte.

2.
     
  Poročilo iz odstavka 1 zajema vsaj:

| (a) | tveganje kratko- in srednjeročnih prekinitev oskrbe z energijo v vsaki državi članici; ter |
| --- | --- |

(a)

tveganje kratko- in srednjeročnih prekinitev oskrbe z energijo v vsaki državi članici; ter

| (b) | najpomembnejše potrebe po infrastrukturi in naložbah za zagotovitev oskrbe z energijo v Uniji kot celoti, vključno s čezmejno in večdržavno razsežnostjo; |
| --- | --- |

(b)

najpomembnejše potrebe po infrastrukturi in naložbah za zagotovitev oskrbe z energijo v Uniji kot celoti, vključno s čezmejno in večdržavno razsežnostjo;

3.
     
  Države prispevajo k pripravi poročila iz odstavka 1 tako, da priskrbijo informacije o nacionalnih potrebah in projektih na področju energetske varnosti, kot to zahteva Komisija.

Člen 21d

Spremljanje izvajanja poglavij REPowerEU

(1)   Komisija spremlja izvajanje ukrepov iz poglavja REPowerEU ter njihov prispevek k ciljem REPowerEU.
  Komisija zato do ... [dva meseca po začetku veljavnosti te uredbe o spremembi] spremeni delegirane akte iz člena 29(4)(a) in člena 30(2), da bi vključila dodatne kazalnike in informacije v zvezi s cilji REPowerEU. Predlagani dodatni kazalniki so omejeni na cilje iz člena 21c(1). Postopek iz člena 33 se uporablja za sprejetje in začetek veljavnosti spremembe delegiranih aktov.

(2)   Komisija v skladu s členom 31
  v določenem oddelku letnega poročila, vključno s pridobljenimi izkušnjami pri ocenjevanju podatkov, ki so na voljo končnim upravičencem, in primeri najboljše prakse, pa tudi z rednimi in preglednimi izmenjavami informacij v okviru dialoga o okrevanju in odpornosti
  Evropskemu parlamentu in Svetu zagotovi informacije o napredku pri izvajanju poglavja REPowerEU.

(2a)
     
  Komisija do ... [dve leti po začetku veljavnosti te uredbe o spremembi] Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij predloži poročilo o neodvisni oceni izvajanja poglavij REPowerEU in njihovega prispevka k ciljem REPowerEU ter ciljem mehanizma.

(2b)
     
  Vsaka država članica vzpostavi javni portal, ki je preprost za uporabo in na katerem so na voljo podatki v realnem času o izvajanju ukrepov iz poglavij REPowerEU, vključno s končnimi uporabniki in upravičenci.“

| (7) | Priloga V se spremeni v skladu s Prilogo I k tej uredbi. |
| --- | --- |

(7)

Priloga V se spremeni v skladu s Prilogo I k tej uredbi.

Člen 2

Uredba (EU) 2021/1060 se spremeni:

| (1) | v členu 11(1) se doda naslednja točka:






  „(e) | kadar je ustrezno, razčlenitev finančnih sredstev glede na kategorijo regije, pripravljeno v skladu s členom 108(2), in zneske dodelitev,
  ki se zahtevajo v skladu s členom 26a ali
  za katere se predlaga prerazporeditev v skladu s 
  členom 26 ali
  111, vključno z utemeljitvijo za take prerazporeditve;“ |
| --- | --- | --- |

(1)

v členu 11(1) se doda naslednja točka:

„(e)

kadar je ustrezno, razčlenitev finančnih sredstev glede na kategorijo regije, pripravljeno v skladu s členom 108(2), in zneske dodelitev,
  ki se zahtevajo v skladu s členom 26a ali
  za katere se predlaga prerazporeditev v skladu s 
  členom 26 ali
  111, vključno z utemeljitvijo za take prerazporeditve;“

| (2) | v členu 22(3)(g) se doda naslednja točka:






  „(i) | razpredelnico, ki podrobno navaja skupne finančne dodelitve za vsak sklad in, kadar je ustrezno, za vsako kategorijo regije za celotno programsko obdobje in za vsako leto, vključno z vsemi zneski, ki so bili
  zahtevani v skladu s členom 26a ali
  prerazporejeni v skladu s členom 26
  ali v skladu s členom 27
  ;“ |
| --- | --- | --- |

(2)

v členu 22(3)(g) se doda naslednja točka:

„(i)

razpredelnico, ki podrobno navaja skupne finančne dodelitve za vsak sklad in, kadar je ustrezno, za vsako kategorijo regije za celotno programsko obdobje in za vsako leto, vključno z vsemi zneski, ki so bili
  zahtevani v skladu s členom 26a ali
  prerazporejeni v skladu s členom 26
  ali v skladu s členom 27
  ;“

| (2a) | v členu 24 se doda naslednji odstavek:










  „7a. | Za programe, ki jih podpirajo ESRP, Kohezijski sklad ali ESS+, lahko država članica ali organ upravljanja do 31. decembra 2025 zahteva znesek v višini do 7,5 % proračuna začetnih nacionalnih dodelitev, ki prispeva k financiranju ukrepov, ki podpirajo cilje REPowerEU, kot je navedeno v členu 21c(1)(b) Uredbe (EU) 2021/241 z izjemo vodika iz nefosilnih virov, v členu 21c(1)(c) Uredbe (EU) 2021/241 z izjemo zmogljivosti za transport fosilnih goriv ter v členu 21c(1)(d) Uredbe (EU) 2021/241. Pri programih, ki jih podpirajo ESRP, Kohezijski sklad ali ESS+, se tako prispevki izvedejo samo v okviru istega programa in je zanje potreben sklep Komisije o spremembi programa. Ti prispevki izpolnjujejo vse regulativne zahteve in jih vnaprej odobri odbor za spremljanje. Država članica ali organ upravljanja Komisiji sporoči revidirane finančne tabele in spremenjeni program.“ |
| --- | --- | --- |

(2a)

v členu 24 se doda naslednji odstavek:

„7a.

| (3) | v členu 26(1) se za koncem prvega pododstavka vstavi naslednje besedilo:
  „Kadar je bil sporazum o partnerstvu odobren in eden ali več programov še ni bilo sprejetih, se lahko prerazporeditev v mehanizem za okrevanje in odpornost v skladu s 
  tem členom
  zahteva z uradnim obvestilom o reviziji informacij iz člena 11(1), točke (c), (e) in (h), v skladu s členom 69(9).“ |
| --- | --- |

(3)

v členu 26(1) se za koncem prvega pododstavka vstavi naslednje besedilo:

„Kadar je bil sporazum o partnerstvu odobren in eden ali več programov še ni bilo sprejetih, se lahko prerazporeditev v mehanizem za okrevanje in odpornost v skladu s 
  tem členom
  zahteva z uradnim obvestilom o reviziji informacij iz člena 11(1), točke (c), (e) in (h), v skladu s členom 69(9).“

| (4) | v členu 26(1) se vstavi nov pododstavek:
  ▌






  „3. | Kadar je bil sporazum o partnerstvu odobren in se prerazporeditev zahteva kot del predložitve programa, se posledične nedoslednosti ne upoštevajo pri ocenjevanju programa v skladu s členom 23(1).“ |
| --- | --- | --- |

(4)

v členu 26(1) se vstavi nov pododstavek:

▌

„3.

;

| (5) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 26a


  Podpora za cilje REPowerEU



  (1)   Države članice, ki Komisiji predložijo načrt za okrevanje in odpornost, ki vsebuje poglavje REPowerEU v skladu z Uredbo (EU) 2021/241, lahko zahtevajo,
  da do
  7,5 %
  njihovih
  začetnih nacionalnih dodelitev iz vsakega sklada
  prispeva k ciljem REPowerEU, določenih v Uredbi (EU) 2021/241 s podpornimi ukrepi iz njenega člena 21c(1)(b) z izjemo vodika iz nefosilnih virov, iz člena 21c(1)(c) z izjemo zmogljivosti za transport fosilnih goriv ter iz njenega člena 21c(1)(d)
  , če je država članica že zahtevala prerazporeditve iz tega določenega sklada do zgornje meje 5 % v skladu s prvim in drugim pododstavkom člena 26(1).
  Če sporazum o partnerstvu še ni odobren, se
  zahtevek
  za podpiranje ciljev REPowerEU
  predloži bodisi v sporazumu o partnerstvu, vključno z uradnim obvestilom o reviziji informacij iz člena 11(1), točke (c), (e) in (h), v skladu s členom 69(9) bodisi v zahtevku za spremembo programa. Kadar se zahtevek nanaša na spremembo programa, se lahko
  zahtevajo
  le sredstva za prihodnja koledarska leta.
  Možnost takega zahtevka dopolnjuje
  možnost prerazporeditve sredstev iz člena 26 te uredbe.


  (2)   Prerazporejena sredstva
  na podlagi člena 26 te uredbe
  se izvršujejo v skladu z določbami Uredbe (EU) 2021/241.
  Zahtevana sredstva na podlagi člena 26a te uredbe se izvršujejo v skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 in določbami iz uredbe za posamezen sklad z deljenim upravljanjem. Sredstva, ki so prerazporejena ali se zahtevajo za podpiranje ciljev REPowerEU, se uporabijo izključno
  v korist zadevne države članice.


  (3)   Kadar je bil sporazum o partnerstvu odobren in se
  zahtevek za podpiranje ciljev REPowerEU predloži
  pred odobritvijo enega ali več programov, se posledične nedoslednosti med sporazumom o partnerstvu in programi ne upoštevajo pri ocenjevanju programa v skladu s členom 23(1). V takih primerih zadevna država članica predloži popravek informacij iz člena 11(1), točke (c), (e) in (h),
  ter povzetek obveznega posvetovanja s partnerji v skladu s členom 8(1),
  ki pomeni zahtevek za
  podpiranje ciljev REPowerEU
  v smislu tega člena.




  (3a)
     
  Z odstopanjem od člena 13 se odobreni sporazumi o partnerstvu ne spreminjajo, spremembe programov pa ne pomenijo sprememb odobrenih sporazumov o partnerstvu.




  (4)   Kadar je treba program spremeniti zaradi
  zahtevka za podpiranje ciljev REPowerEU
  iz tega člena, Komisija z odstopanjem od člena 24(2) in (4) sprejme ali zavrne spremembo v zvezi s 
  tem zahtevkom
  in posledične spremembe programa v enem mesecu po datumu, ko država članica predloži program. ▌Zahtevki za spremembo programa določajo skupni znesek,
  ki prispeva k uresničevanju ciljev REPowerEU
  za vsako leto po skladu in po kategoriji regije, kadar je to ustrezno.


  (5)   Sredstev iz SPP, vključno z vsemi sredstvi, ki se prerazporedijo iz ESRR in ESS+ v skladu s členom 27, ni mogoče prerazporediti v mehanizem za okrevanje in odpornost
  in se ne zahtevajo za podporo ciljev REPowerEU
  na podlagi tega člena.
  ▌’




  (6a)
     
  Nastali in plačani odhodki za ukrepe iz člena 21c(1)(b) Uredbe (EU) 2021/241 z izjemo vodika iz nefosilnih virov, iz člena 21c(1)(c) navedene uredbe z izjemo zmogljivosti za transport fosilnih goriv ter iz člena 21c(1)(d) navedene uredbe se upoštevajo pri deležu podnebnih ciljev in mehanizmu za prilagajanje podnebnim spremembam v skladu s členom 6 te uredbe.“ |
| --- | --- |

(5)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 26a

Podpora za cilje REPowerEU

(1)   Države članice, ki Komisiji predložijo načrt za okrevanje in odpornost, ki vsebuje poglavje REPowerEU v skladu z Uredbo (EU) 2021/241, lahko zahtevajo,
  da do
  7,5 %
  njihovih
  začetnih nacionalnih dodelitev iz vsakega sklada
  prispeva k ciljem REPowerEU, določenih v Uredbi (EU) 2021/241 s podpornimi ukrepi iz njenega člena 21c(1)(b) z izjemo vodika iz nefosilnih virov, iz člena 21c(1)(c) z izjemo zmogljivosti za transport fosilnih goriv ter iz njenega člena 21c(1)(d)
  , če je država članica že zahtevala prerazporeditve iz tega določenega sklada do zgornje meje 5 % v skladu s prvim in drugim pododstavkom člena 26(1).
  Če sporazum o partnerstvu še ni odobren, se
  zahtevek
  za podpiranje ciljev REPowerEU
  predloži bodisi v sporazumu o partnerstvu, vključno z uradnim obvestilom o reviziji informacij iz člena 11(1), točke (c), (e) in (h), v skladu s členom 69(9) bodisi v zahtevku za spremembo programa. Kadar se zahtevek nanaša na spremembo programa, se lahko
  zahtevajo
  le sredstva za prihodnja koledarska leta.
  Možnost takega zahtevka dopolnjuje
  možnost prerazporeditve sredstev iz člena 26 te uredbe.

(2)   Prerazporejena sredstva
  na podlagi člena 26 te uredbe
  se izvršujejo v skladu z določbami Uredbe (EU) 2021/241.
  Zahtevana sredstva na podlagi člena 26a te uredbe se izvršujejo v skladu z Uredbo (EU) 2021/1060 in določbami iz uredbe za posamezen sklad z deljenim upravljanjem. Sredstva, ki so prerazporejena ali se zahtevajo za podpiranje ciljev REPowerEU, se uporabijo izključno
  v korist zadevne države članice.

(3)   Kadar je bil sporazum o partnerstvu odobren in se
  zahtevek za podpiranje ciljev REPowerEU predloži
  pred odobritvijo enega ali več programov, se posledične nedoslednosti med sporazumom o partnerstvu in programi ne upoštevajo pri ocenjevanju programa v skladu s členom 23(1). V takih primerih zadevna država članica predloži popravek informacij iz člena 11(1), točke (c), (e) in (h),
  ter povzetek obveznega posvetovanja s partnerji v skladu s členom 8(1),
  ki pomeni zahtevek za
  podpiranje ciljev REPowerEU
  v smislu tega člena.

(3a)
     
  Z odstopanjem od člena 13 se odobreni sporazumi o partnerstvu ne spreminjajo, spremembe programov pa ne pomenijo sprememb odobrenih sporazumov o partnerstvu.

(4)   Kadar je treba program spremeniti zaradi
  zahtevka za podpiranje ciljev REPowerEU
  iz tega člena, Komisija z odstopanjem od člena 24(2) in (4) sprejme ali zavrne spremembo v zvezi s 
  tem zahtevkom
  in posledične spremembe programa v enem mesecu po datumu, ko država članica predloži program. ▌Zahtevki za spremembo programa določajo skupni znesek,
  ki prispeva k uresničevanju ciljev REPowerEU
  za vsako leto po skladu in po kategoriji regije, kadar je to ustrezno.

(5)   Sredstev iz SPP, vključno z vsemi sredstvi, ki se prerazporedijo iz ESRR in ESS+ v skladu s členom 27, ni mogoče prerazporediti v mehanizem za okrevanje in odpornost
  in se ne zahtevajo za podporo ciljev REPowerEU
  na podlagi tega člena.

▌’

(6a)
     
  Nastali in plačani odhodki za ukrepe iz člena 21c(1)(b) Uredbe (EU) 2021/241 z izjemo vodika iz nefosilnih virov, iz člena 21c(1)(c) navedene uredbe z izjemo zmogljivosti za transport fosilnih goriv ter iz člena 21c(1)(d) navedene uredbe se upoštevajo pri deležu podnebnih ciljev in mehanizmu za prilagajanje podnebnim spremembam v skladu s členom 6 te uredbe.“

| (5a) | v členu 112 se doda naslednji odstavek:





  „6a.
     
  Če se država članica odloči zahtevati sredstva na podlagi člena 26a te uredbe, se lahko z odstopanjem od člena 112(3) in (4) uporabi stopnja sofinanciranja do 100 % za odhodke, navedene v zahtevkih za plačilo v obračunskih letih od 1. julija 2022 do 30. junija 2026 za eno ali več prednostnih osi v programu, ki ga podpirajo ESRP, ESS+ ali Kohezijski sklad za financiranje ukrepov, ki podpirajo cilje REPowerEU iz člena 21c(1)(b) Uredbe (EU) 2021/241 z izjemo vodika iz nefosilnih virov, člena 21c(1)(c) navedene uredbe z izjemo zmogljivosti za transport fosilnih goriv ter člena 21c(1)(d) navedene uredbe.




  Zahtevek za spremembo stopnje sofinanciranja se predloži kot sprememba programa v skladu s členom 24, prav tako pa se mu priloži spremenjeni program.“ |
| --- | --- |

(5a)

(5a)

v členu 112 se doda naslednji odstavek:

v členu 112 se doda naslednji odstavek:

„6a.
     
  Če se država članica odloči zahtevati sredstva na podlagi člena 26a te uredbe, se lahko z odstopanjem od člena 112(3) in (4) uporabi stopnja sofinanciranja do 100 % za odhodke, navedene v zahtevkih za plačilo v obračunskih letih od 1. julija 2022 do 30. junija 2026 za eno ali več prednostnih osi v programu, ki ga podpirajo ESRP, ESS+ ali Kohezijski sklad za financiranje ukrepov, ki podpirajo cilje REPowerEU iz člena 21c(1)(b) Uredbe (EU) 2021/241 z izjemo vodika iz nefosilnih virov, člena 21c(1)(c) navedene uredbe z izjemo zmogljivosti za transport fosilnih goriv ter člena 21c(1)(d) navedene uredbe.

Zahtevek za spremembo stopnje sofinanciranja se predloži kot sprememba programa v skladu s členom 24, prav tako pa se mu priloži spremenjeni program.“

| (6) | Prilogi II in V se spremenita v skladu s Prilogo II k tej uredbi. |
| --- | --- |

(6)

Prilogi II in V se spremenita v skladu s Prilogo II k tej uredbi.

Člen 2a

Uredba (EU) št. 1303/2013 se spremeni:

| (1) | v členu 60 se dodata naslednja odstavka:





  „2a.
     
  Z odstopanjem od člena 60(1) ter člena 120(3), prvi in četrti pododstavek, se lahko od 1. februarja 2022 za eno ali več prednostnih osi v programu, ki ga podpira ESRP, ESS ali Kohezijski sklad, na zahtevo države članice uporablja stopnja sofinanciranja 100 % za odhodke za spodbujanje zmogljivosti za odzivanje na energetsko krizo v skladu s cilji REPowerEU ter za podporo ranljivim gospodinjstvom, mikro-, malim in srednjim podjetjem.




  Zahtevki za spremembo stopnje sofinanciranja se predložijo v skladu s postopkom za spremembo programov iz člena 30, priloži pa se jim tudi spremenjeni program ali programi.




  100-odstotna stopnja sofinanciranja se uporablja le, če Komisija odobri ustrezno spremembo operativnega programa pred predložitvijo končnega zahtevka za vmesno plačilo v skladu s členom 135(2).






  2b.
     
  V odziv na energetsko krizo, ki je posledica ruske agresije na Ukrajino, se lahko viri, ki so na voljo za programsko obdobje 2014–2020 za cilj ‚naložbe za rast in delovna mesta‘, na zahtevo države članice prerazporedijo med ESRP, ESS in Kohezijskim skladom ne glede na odstotke iz točk (a) do (d) člena 92(1). Za namen teh prerazporeditev se ne uporabljajo zahteve iz člena 92(4).




  Viri, ki se v skladu s tem odstavkom prenesejo med ESRP, ESS in Kohezijskim skladom, se izvršujejo v skladu s pravili sklada, v katerega se prenesejo.“ |
| --- | --- |

(1)

v členu 60 se dodata naslednja odstavka:

„2a.
     
  Z odstopanjem od člena 60(1) ter člena 120(3), prvi in četrti pododstavek, se lahko od 1. februarja 2022 za eno ali več prednostnih osi v programu, ki ga podpira ESRP, ESS ali Kohezijski sklad, na zahtevo države članice uporablja stopnja sofinanciranja 100 % za odhodke za spodbujanje zmogljivosti za odzivanje na energetsko krizo v skladu s cilji REPowerEU ter za podporo ranljivim gospodinjstvom, mikro-, malim in srednjim podjetjem.

Zahtevki za spremembo stopnje sofinanciranja se predložijo v skladu s postopkom za spremembo programov iz člena 30, priloži pa se jim tudi spremenjeni program ali programi.

100-odstotna stopnja sofinanciranja se uporablja le, če Komisija odobri ustrezno spremembo operativnega programa pred predložitvijo končnega zahtevka za vmesno plačilo v skladu s členom 135(2).

2b.
     
  V odziv na energetsko krizo, ki je posledica ruske agresije na Ukrajino, se lahko viri, ki so na voljo za programsko obdobje 2014–2020 za cilj ‚naložbe za rast in delovna mesta‘, na zahtevo države članice prerazporedijo med ESRP, ESS in Kohezijskim skladom ne glede na odstotke iz točk (a) do (d) člena 92(1). Za namen teh prerazporeditev se ne uporabljajo zahteve iz člena 92(4).

Viri, ki se v skladu s tem odstavkom prenesejo med ESRP, ESS in Kohezijskim skladom, se izvršujejo v skladu s pravili sklada, v katerega se prenesejo.“

▌

▌

Člen 4

Direktiva 2003/87/ES se spremeni:

| (-1) | v členu 10(3) se za prvim pododstavkom vstavi naslednji pododstavek:




  „Z odstopanjem od prvega pododstavka tega odstavka on kot izreden in enkraten ukrep se za obdobje do 31. decembra 2025 določeno število pravic odšteje od količine pravic, ki jih bodo države članice v skladu z odstavkom 2 tega člena prodale na dražbi od 1. januarja 2027 do 31. decembra 2030, in se proda na dražbi v skladu s členom 10e v obdobju do 31. decembra 2025, dokler znesek prihodkov od prodaje na dražbi ne doseže 20 milijard EUR.“ |
| --- | --- |

(-1)

v členu 10(3) se za prvim pododstavkom vstavi naslednji pododstavek:

„Z odstopanjem od prvega pododstavka tega odstavka on kot izreden in enkraten ukrep se za obdobje do 31. decembra 2025 določeno število pravic odšteje od količine pravic, ki jih bodo države članice v skladu z odstavkom 2 tega člena prodale na dražbi od 1. januarja 2027 do 31. decembra 2030, in se proda na dražbi v skladu s členom 10e v obdobju do 31. decembra 2025, dokler znesek prihodkov od prodaje na dražbi ne doseže 20 milijard EUR.“

| (1) | vstavi se naslednji člen:

  „Člen 10e


  Mehanizem za okrevanje in odpornost



  (1)   Za obdobje do 31. decembra
  2025
  se pravice
  iz člena 10(3), drugi pododstavek,
  prodajajo na dražbi, dokler znesek prihodkov od prodaje na dražbi ne doseže 20 milijard EUR.
  Prihodki
  iz prvega pododstavka tega odstavka
  se dajo na voljo za mehanizem za okrevanje in odpornost, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/241,
  z namenom prispevanja k ciljem REPowerEU iz člena 21c(1) navedene uredbe,
  in se izvršujejo v skladu z določbami navedene uredbe.


  (2)   Komisija zagotovi, da se pravice, namenjene mehanizmu za okrevanje in odpornost, prodajo na dražbi v skladu z načeli in načini iz člena 10(4) Direktive 2003/87/ES ter v skladu s členom 24 Uredbe Komisije (EU) št. 1031/2010.


  (3)   Evropska investicijska banka (EIB) je uradni dražitelj pravic, ki se prodajo na dražbi v skladu s tem členom v dražbenem sistemu, imenovanem v skladu s členom 26(1) Uredbe Komisije (EU) št. 1031/2010, in prihodke od dražb nakaže Komisiji.


  (4)   Prihodki od prodaje teh pravic na dražbi so zunanji namenski prejemki v skladu s členom 21(5) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta.“ |
| --- | --- |

(1)

vstavi se naslednji člen:

„Člen 10e

Mehanizem za okrevanje in odpornost

(1)   Za obdobje do 31. decembra
  2025
  se pravice
  iz člena 10(3), drugi pododstavek,
  prodajajo na dražbi, dokler znesek prihodkov od prodaje na dražbi ne doseže 20 milijard EUR.

Prihodki
  iz prvega pododstavka tega odstavka
  se dajo na voljo za mehanizem za okrevanje in odpornost, vzpostavljen z Uredbo (EU) 2021/241,
  z namenom prispevanja k ciljem REPowerEU iz člena 21c(1) navedene uredbe,
  in se izvršujejo v skladu z določbami navedene uredbe.

(2)   Komisija zagotovi, da se pravice, namenjene mehanizmu za okrevanje in odpornost, prodajo na dražbi v skladu z načeli in načini iz člena 10(4) Direktive 2003/87/ES ter v skladu s členom 24 Uredbe Komisije (EU) št. 1031/2010.

(3)   Evropska investicijska banka (EIB) je uradni dražitelj pravic, ki se prodajo na dražbi v skladu s tem členom v dražbenem sistemu, imenovanem v skladu s členom 26(1) Uredbe Komisije (EU) št. 1031/2010, in prihodke od dražb nakaže Komisiji.

(4)   Prihodki od prodaje teh pravic na dražbi so zunanji namenski prejemki v skladu s členom 21(5) Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta.“

Člen 5

Spremembe Sklepa (EU) 2015/1814

Člen 1 Sklepa (EU) 2015/1814 se spremeni:

„Če v katerem koli letu skupno število pravic v obtoku znaša med 700 milijonov in 921 milijonov, se število pravic, enako razliki med skupnim številom pravic v obtoku, kakor je določeno v najnovejši objavi iz odstavka 4 tega člena, in 700 milijoni, odšteje od količine pravic, ki jih bodo države članice prodale na dražbi na podlagi člena 10(2) Direktive 2003/87/ES, ter se v obdobju 12 mesecev, ki se začne 1. septembra zadevnega leta, vključi v rezervo. Če je skupno število pravic v obtoku večje kot 921 milijonov pravic, je število pravic, ki se odšteje od količine pravic, ki jih bodo države članice prodale na dražbi na podlagi člena 10(2) Direktive 2003/87/ES, ter se v obdobju 12 mesecev, ki se začne 1. septembra zadevnega leta, vključi v rezervo, enako 12 % skupnega števila pravic v obtoku.
  Z odstopanjem od
  zadnjega
  stavka se
  odstotek
  do 31. decembra 2030
  podvoji
  .
  Od leta 2025 se pragovi iz tega pododstavka zmanjšajo sorazmerno z zmanjšanjem skupne količine pravic za Unijo iz člena 9 Direktive 2003/87/ES v istem letu.“

▌

Člen 5a

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 6

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju,

Za Evropski parlament

predsednica

Za Svet

predsednik/predsednica

PRILOGA I

Priloga V k Uredbi (EU) 2021/241 se spremeni:

| (a) | v oddelku 2 se dodajo naslednje točke:






  „2.12. | Pričakuje se, da bodo ukrepi iz člena 21c(1) in (2) učinkovito prispevali k zanesljivosti oskrbe Unije kot celote, zlasti z diverzifikacijo oskrbe z energijo
  , povečanjem zmogljivosti za shranjevanje energije
  ali
  znatnim
  zmanjšanjem odvisnosti od fosilnih goriv pred letom 2030
  , k uresničevanju ciljev Unije do leta 2030, vključno z energijsko učinkovitostjo in obnovljivimi viri energije, ter k cilju EU glede podnebne nevtralnosti
  .
  Kjer je to ustrezno, se pri ukrepih iz poglavja REPowerEU ustrezno prednostno obravnavajo potrebe tistih, ki jih je prizadela energijska revščina, ter zmanjšanje ranljivosti v naslednjih zimskih sezonah.
  “
  Komisija pri ocenjevanju ukrepov iz člena 21c(1) na podlagi tega merila upošteva naslednje elemente:
  Področje uporabe






  — | Pričakuje se, da bo izvajanje predvidenih ukrepov znatno prispevalo k izboljšanju energetske infrastrukture in objektov za zadovoljitev takojšnjih potreb po zanesljivi oskrbi
  s
  plinom
  , vključno z UZP
  , zlasti da se omogoči diverzifikacija oskrbe v interesu Unije kot celote,
  ob zagotavljanju, da bo ustrezna infrastruktura pripravljena na uporabo vodika,


  ali |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

v oddelku 2 se dodajo naslednje točke:

„2.12.

Komisija pri ocenjevanju ukrepov iz člena 21c(1) na podlagi tega merila upošteva naslednje elemente:

Področje uporabe

—

Pričakuje se, da bo izvajanje predvidenih ukrepov znatno prispevalo k izboljšanju energetske infrastrukture in objektov za zadovoljitev takojšnjih potreb po zanesljivi oskrbi
  s
  plinom
  , vključno z UZP
  , zlasti da se omogoči diverzifikacija oskrbe v interesu Unije kot celote,
  ob zagotavljanju, da bo ustrezna infrastruktura pripravljena na uporabo vodika,

ali

| — | pričakuje se, da bo izvajanje predvidenih ukrepov znatno prispevalo k povečanju energijske učinkovitosti
  in prihrankov
  v stavbah,
  tudi prek naložbenih shem, namenjenih ranljivim gospodinjstvom, malim in srednjim podjetjem ter mikropodjetjem
  ,
  ali |
| --- | --- |

—

pričakuje se, da bo izvajanje predvidenih ukrepov znatno prispevalo k povečanju energijske učinkovitosti
  in prihrankov
  v stavbah,
  tudi prek naložbenih shem, namenjenih ranljivim gospodinjstvom, malim in srednjim podjetjem ter mikropodjetjem
  ,

ali

| — | razogljičenje
  industrije,
  povečanje zmogljivosti za shranjevanje energije, povečanje
  proizvodnje in uporabe trajnostnega biometana,
  energije iz obnovljivih virov, goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora,
  obnovljivega vodika ali vodika iz nefosilnih virov
  ter pospešitev postopkov izdajanja dovoljenj za obrate, ki proizvajajo energijo
  iz obnovljivih virov
  , vključno z izboljšanjem povezane proizvodnje električne energije in druge infrastrukture, vključno s pospešitvijo postopkov za izdajo dovoljenj
  ,


  ali |
| --- | --- |

—

razogljičenje
  industrije,
  povečanje zmogljivosti za shranjevanje energije, povečanje
  proizvodnje in uporabe trajnostnega biometana,
  energije iz obnovljivih virov, goriv iz obnovljivih virov nebiološkega izvora,
  obnovljivega vodika ali vodika iz nefosilnih virov
  ter pospešitev postopkov izdajanja dovoljenj za obrate, ki proizvajajo energijo
  iz obnovljivih virov
  , vključno z izboljšanjem povezane proizvodnje električne energije in druge infrastrukture, vključno s pospešitvijo postopkov za izdajo dovoljenj
  ,

ali

| — | obravnavanjem energijske revščine, predvsem z ukrepi v korist ranljivih gospodinjstev in gospodinjstev z nizkimi dohodki,




  ali |
| --- | --- |

—

obravnavanjem energijske revščine, predvsem z ukrepi v korist ranljivih gospodinjstev in gospodinjstev z nizkimi dohodki,

ali

| — | spodbujanjem zmanjšanja povpraševanja po energiji, med drugim z izboljšanjem obstoječih rešitev za varčevanje z energijo,


  ali |
| --- | --- |

—

spodbujanjem zmanjšanja povpraševanja po energiji, med drugim z izboljšanjem obstoječih rešitev za varčevanje z energijo,

ali

| — | pričakuje se, da bo izvajanje predvidenih ukrepov odpravilo ozka grla v energetski infrastrukturi,
  tudi povezavo omrežij na nove vire obnovljive energije,
  zlasti z gradnjo čezmejnih povezav z drugimi državami članicami, ali podpiralo brezemisijski promet in njegovo infrastrukturo
  na pravičen in vključujoč način
  , vključno z železnicami,
  s čimer bo prispevalo k zagotavljanju cenovne dostopnosti energije in javnega prometa v Uniji,


  ali |
| --- | --- |

—

pričakuje se, da bo izvajanje predvidenih ukrepov odpravilo ozka grla v energetski infrastrukturi,
  tudi povezavo omrežij na nove vire obnovljive energije,
  zlasti z gradnjo čezmejnih povezav z drugimi državami članicami, ali podpiralo brezemisijski promet in njegovo infrastrukturo
  na pravičen in vključujoč način
  , vključno z železnicami,
  s čimer bo prispevalo k zagotavljanju cenovne dostopnosti energije in javnega prometa v Uniji,

ali

| — | pričakuje se, da bo izvajanje predvidenih ukrepov znatno prispevalo k podpiranju prekvalifikacije delovne sile za pridobitev zelenih
  in z njimi povezanih digitalnih
  znanj in spretnosti
  ter za energetski prehod, vključno z upravnim izvajanjem navedenih ciljev
  , ter k podpiranju vrednostnih verig ključnih materialov in tehnologij, povezanih z zelenim prehodom
  ter uporabo trajnostnih gradbenih materialov in proizvodov, s čimer se bo zmanjšala odvisnost od primarnih kritičnih surovin, pomembnih za energetski prehod
  ,
  ter |
| --- | --- |

—

pričakuje se, da bo izvajanje predvidenih ukrepov znatno prispevalo k podpiranju prekvalifikacije delovne sile za pridobitev zelenih
  in z njimi povezanih digitalnih
  znanj in spretnosti
  ter za energetski prehod, vključno z upravnim izvajanjem navedenih ciljev
  , ter k podpiranju vrednostnih verig ključnih materialov in tehnologij, povezanih z zelenim prehodom
  ter uporabo trajnostnih gradbenih materialov in proizvodov, s čimer se bo zmanjšala odvisnost od primarnih kritičnih surovin, pomembnih za energetski prehod
  ,

ter

| — | ali se ukrepi in pojasnilo iz člena 21c(1) medsebojno dopolnjujejo in skupaj z ukrepi iz člena 21c(2), točki (a) in (b), znatno prispevajo k doseganju
  energetske varnosti,
  diverzifikacije oskrbe z energijo v Uniji
  , povečanju zmogljivosti za shranjevanje energije
  ali
  znatnemu
  zmanjšanju odvisnosti od fosilnih goriv pred letom 2030
  , k ciljem Unije za leto 2030, vključno z energijsko učinkovitostjo in energijo iz obnovljivih virov, ter k cilju podnebne nevtralnosti EU
  . |
| --- | --- |

—

ali se ukrepi in pojasnilo iz člena 21c(1) medsebojno dopolnjujejo in skupaj z ukrepi iz člena 21c(2), točki (a) in (b), znatno prispevajo k doseganju
  energetske varnosti,
  diverzifikacije oskrbe z energijo v Uniji
  , povečanju zmogljivosti za shranjevanje energije
  ali
  znatnemu
  zmanjšanju odvisnosti od fosilnih goriv pred letom 2030
  , k ciljem Unije za leto 2030, vključno z energijsko učinkovitostjo in energijo iz obnovljivih virov, ter k cilju podnebne nevtralnosti EU
  .

Ocena

A – v veliki meri

B – v srednji meri

C – v majhni meri

| 2.12a. | Postopek posvetovanja iz člena 18(4)(q) v zvezi z ukrepi iz člena 21c(1) je ustrezen, zadevni prispevki ustreznih deležnikov pa se ustrezno vsebinsko upoštevajo v poglavju REPowerEU.




  Komisija pri oceni v sklopu tega merila upošteva naslednje elemente:




  Področje uporabe:








  — | postopek posvetovanja iz člena 18(4)(q) v zvezi z ukrepi iz člena 21c(1) je ustrezen




  ter |
| --- | --- | --- |

2.12a.

Komisija pri oceni v sklopu tega merila upošteva naslednje elemente:

Področje uporabe:

—

postopek posvetovanja iz člena 18(4)(q) v zvezi z ukrepi iz člena 21c(1) je ustrezen

ter

| — | v podrobnem poročilu o posvetovanju so predstavljeni časovni okvir in faze posvetovanj, navedeni deležniki, s katerimi so bila opravljena posvetovanja, in pojasnjeni rezultati teh posvetovanj




  ter |
| --- | --- |

—

v podrobnem poročilu o posvetovanju so predstavljeni časovni okvir in faze posvetovanj, navedeni deležniki, s katerimi so bila opravljena posvetovanja, in pojasnjeni rezultati teh posvetovanj

ter

| — | zadevni prispevki ustreznih deležnikov se ustrezno vsebinsko upoštevajo v poglavju REPowerEU




  ter |
| --- | --- |

—

zadevni prispevki ustreznih deležnikov se ustrezno vsebinsko upoštevajo v poglavju REPowerEU

ter

| — | država članica je predložila informacije o tem, kateri prispevek ni bil upoštevan in iz katerega razloga,




  ter |
| --- | --- |

—

država članica je predložila informacije o tem, kateri prispevek ni bil upoštevan in iz katerega razloga,

ter

| — | država članica je predložila informacije o tem, kako bodo lokalni in regionalni organi ter drugi ustrezni deležniki vključeni v izvajanje poglavja REPowerEU in spremljanje njegovega izvajanja. |
| --- | --- |

—

država članica je predložila informacije o tem, kako bodo lokalni in regionalni organi ter drugi ustrezni deležniki vključeni v izvajanje poglavja REPowerEU in spremljanje njegovega izvajanja.

Ocena

A – v veliki meri

B – v srednji meri

C – v majhni meri

| 2.12b. | Razen če se državi članici odobri odstopanje v skladu s členom 21c(1a), se vsaj 35 % nepovratnih sredstev in vsaj 35 % posojil, kot je ustrezno, namenjenih uporabi v okviru poglavja REPowerEU, nameni ukrepom s čezmejno ali večdržavno razsežnostjo ali učinkom, četudi jih izvaja ena država članica, prispevajo pa k ciljem iz člena 21c(1).




  Ocena




  A – Vsaj 35 % nepovratnih sredstev in vsaj 35 % posojil, kot je ustrezno, namenjenih uporabi v okviru poglavja REPowerEU, je namenjenih ukrepom s čezmejno ali večdržavno razsežnostjo ali učinkom, razen če se odobri odstopanje.




  C – Manj kot 35 % nepovratnih sredstev ali manj kot 35 % posojil, kot je ustrezno, namenjenih uporabi v okviru poglavja REPowerEU, je namenjenih ukrepom s čezmejno ali večdržavno razsežnostjo ali učinkom, ne da bi bilo odobreno odstopanje. |
| --- | --- |

2.12b.

Ocena

A – Vsaj 35 % nepovratnih sredstev in vsaj 35 % posojil, kot je ustrezno, namenjenih uporabi v okviru poglavja REPowerEU, je namenjenih ukrepom s čezmejno ali večdržavno razsežnostjo ali učinkom, razen če se odobri odstopanje.

C – Manj kot 35 % nepovratnih sredstev ali manj kot 35 % posojil, kot je ustrezno, namenjenih uporabi v okviru poglavja REPowerEU, je namenjenih ukrepom s čezmejno ali večdržavno razsežnostjo ali učinkom, ne da bi bilo odobreno odstopanje.

| 2.12c. | Ukrepi iz člena 21c(1)(a), ki izpolnjujejo kumulativne pogoje iz člena 21c(4), izpolnjujejo zahteve iz člena 21c(4a).




  Komisija pri oceni v sklopu tega merila upošteva naslednje elemente:




  Področje uporabe:








  — | ustrezna alternativna čista tehnologija v smislu stroškov ali časovnega okvira izvajanja za dosego cilje REPowerEU iz člena 21c(1)(a) ne obstaja;




  ter |
| --- | --- | --- |

2.12c.

Komisija pri oceni v sklopu tega merila upošteva naslednje elemente:

Področje uporabe:

—

ustrezna alternativna čista tehnologija v smislu stroškov ali časovnega okvira izvajanja za dosego cilje REPowerEU iz člena 21c(1)(a) ne obstaja;

ter

| — | morebitna škoda za okoljske cilje EU v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852 je omejena na strogo neizogiben obseg;




  ter |
| --- | --- |

—

morebitna škoda za okoljske cilje EU v smislu člena 17 Uredbe (EU) 2020/852 je omejena na strogo neizogiben obseg;

ter

| — | potencialno škodo za okoljske cilje EU blažijo spremljevalni ukrepi ali drugi ukrepi, ki prispevajo k ciljem REPowerEU, celovitost podnebnih ciljev EU za leti 2030 in 2050 pa ni ogrožena;




  ter |
| --- | --- |

—

potencialno škodo za okoljske cilje EU blažijo spremljevalni ukrepi ali drugi ukrepi, ki prispevajo k ciljem REPowerEU, celovitost podnebnih ciljev EU za leti 2030 in 2050 pa ni ogrožena;

ter

| — | ukrep naj bi začel veljati do 31. decembra 2024. |
| --- | --- |

—

ukrep naj bi začel veljati do 31. decembra 2024.

Ocena

A – vsi ukrepi iz člena 21c(1)(a), ki izpolnjujejo kumulativne pogoje iz člena 21c(4), izpolnjujejo zahteve iz člena 21c(4a).

C – eden ali več ukrepov iz člena 21c(1)(a), ki izpolnjujejo kumulativne pogoje iz člena 21c(4), ne izpolnjuje zahtev iz člena 21c(4a).“

| (b) | V oddelku 3 se del, ki se začne z besedami „Glede na rezultat postopka ocenjevanja in ob upoštevanju ocen“, nadomesti z naslednjim:
  „Glede na rezultat postopka ocenjevanja in ob upoštevanju ocen:






  (a) | Načrt za okrevanje in odpornost zadovoljivo izpolnjuje merila za ocenjevanje:
  če končne ocene za merila iz točke 2 vključujejo ocene:






  — | A za merila 2.2, 2.3, 2.5, 2.6, 2.12
  , 2.12a, 2.12b in 2.12c
  ;
  ter za druga merila: |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

V oddelku 3 se del, ki se začne z besedami „Glede na rezultat postopka ocenjevanja in ob upoštevanju ocen“, nadomesti z naslednjim:

„Glede na rezultat postopka ocenjevanja in ob upoštevanju ocen:

(a)

Načrt za okrevanje in odpornost zadovoljivo izpolnjuje merila za ocenjevanje:

če končne ocene za merila iz točke 2 vključujejo ocene:

—

A za merila 2.2, 2.3, 2.5, 2.6, 2.12
  , 2.12a, 2.12b in 2.12c
  ;

ter za druga merila:

| — | vse A
  ali |
| --- | --- |

—

vse A

ali

| — | ne več ocen B kot A in nobene ocene C. |
| --- | --- |

—

ne več ocen B kot A in nobene ocene C.

| (b) | Načrt za okrevanje in odpornost meril za ocenjevanje ne izpolnjuje zadovoljivo:
  če končne ocene za merila iz točke 2 vključujejo ocene:






  — | za merila 2.2, 2.3, 2.5, 2.6, 2.12
  , 2.12a, 2.12b in 2.12c
  ocena ni A;
  ter za druga merila: |
| --- | --- | --- |

(b)

Načrt za okrevanje in odpornost meril za ocenjevanje ne izpolnjuje zadovoljivo:

če končne ocene za merila iz točke 2 vključujejo ocene:

—

za merila 2.2, 2.3, 2.5, 2.6, 2.12
  , 2.12a, 2.12b in 2.12c
  ocena ni A;

ter za druga merila:

| — | več ocen B kot A
  ali |
| --- | --- |

—

več ocen B kot A

ali

| — | vsaj eno oceno C.“ |
| --- | --- |

—

vsaj eno oceno C.“

PRILOGA II

▌

(2)

| (a) | vstavi se naslednje:
  „Sklic: členi 14, 26, 26a in 27 uredbe o skupnih določbah“, |
| --- | --- |

(a)

vstavi se naslednje:

„Sklic: členi 14, 26, 26a in 27 uredbe o skupnih določbah“,

| (b) | prva tabela se spremeni: | □ | prispevkom za InvestEU |
| --- | --- | --- | --- |
| „Sprememba programa v zvezi s | □ | prerazporeditvijo za instrumente v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja |
| | □ | prerazporeditvijo med ESRR, ESS+, Kohezijskim skladom ali drugim skladom ali skladi |
| | □ | podporo za cilje REPowerEU
  “ |

(b)

prva tabela se spremeni:

□

prispevkom za InvestEU

„Sprememba programa v zvezi s

□

prerazporeditvijo za instrumente v okviru neposrednega ali posrednega upravljanja

□

prerazporeditvijo med ESRR, ESS+, Kohezijskim skladom ali drugim skladom ali skladi

□

podporo za cilje REPowerEU
  “

| (c) | v opombi 1 se vstavi naslednje:
  „Uporablja se samo za spremembe programov v skladu s členi 14, 26 in 26a, razen dopolnilnih prerazporeditev v SPP v skladu s členom 27 uredbe o skupnih določbah.▌“ |
| --- | --- |

(c)

v opombi 1 se vstavi naslednje:

„Uporablja se samo za spremembe programov v skladu s členi 14, 26 in 26a, razen dopolnilnih prerazporeditev v SPP v skladu s členom 27 uredbe o skupnih določbah.▌“

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A9-0260/2022).

1

(*1)  Spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▌pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

*1

(2)  UL C , , str. .

2

(3)  UL C , , str. .

3

(4)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

4

(4 a)  
  Direktiva Sveta 92/43/EGS, Direktiva 2009/147/ES, Direktiva 2000/60/ES, Uredba (ES) št. 1367/2006, Uredba (EU) 2021/1767 in predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o obnovi narave (COM(2022)0304).

4 a

Direktiva Sveta 92/43/EGS, Direktiva 2009/147/ES, Direktiva 2000/60/ES, Uredba (ES) št. 1367/2006, Uredba (EU) 2021/1767 in predlog uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o obnovi narave (COM(2022)0304).

(5)  Direktiva 2003/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. oktobra 2003 o vzpostavitvi sistema za trgovanje s pravicami do emisije toplogrednih plinov v Skupnosti in o spremembi Direktive Sveta 96/61/ES (UL L 275, 25.10.2003, str. 32).

5

(6 a)  
  Sklep (EU) 2015/1814 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. oktobra 2015 o vzpostavitvi in delovanju rezerve za stabilnost trga za sistem Unije za trgovanje z emisijami toplogrednih plinov in spremembi Direktive 2003/87/ES (UL L 264, 9.10.2015, str. 1).

6 a

Sklep (EU) 2015/1814 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. oktobra 2015 o vzpostavitvi in delovanju rezerve za stabilnost trga za sistem Unije za trgovanje z emisijami toplogrednih plinov in spremembi Direktive 2003/87/ES (UL L 264, 9.10.2015, str. 1).

(6)  Uredba (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (UL L 231, 30.6.2021, str. 159).

6

---

| 5.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 161/53 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 161/53

---

P9_TA(2022)0385

Uporaba vseh določb schengenskega pravnega reda na Hrvaškem

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 10. novembra 2022 o osnutku sklepa Sveta o uporabi vseh določb schengenskega pravnega reda v Republiki Hrvaški (10624/2022 – C9-0222/2022 – 2022/0806(NLE))

(Posvetovanje)

(2023/C 161/12)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka Sveta (10624/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sveta (10624/2022),

| — | ob upoštevanju člena 4(2) Akta o pristopu iz leta 2012, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0222/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 4(2) Akta o pristopu iz leta 2012, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0222/2022),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. oktobra 2019 o preverjanju celovite uporabe schengenskega pravnega reda na Hrvaškem (COM(2019)0497), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 22. oktobra 2019 o preverjanju celovite uporabe schengenskega pravnega reda na Hrvaškem (COM(2019)0497),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 9. decembra 2021 o izpolnjevanju potrebnih pogojev za celovito uporabo schengenskega pravnega reda na Hrvaškem (14883/21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 9. decembra 2021 o izpolnjevanju potrebnih pogojev za celovito uporabo schengenskega pravnega reda na Hrvaškem (14883/21),

| — | ob upoštevanju člena 67 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) o vzpostavitvi območja svobode, varnosti in pravice, na podlagi katerega Unija zagotovi, da se pri prehajanju notranjih meja ne izvaja kontrola oseb, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 67 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) o vzpostavitvi območja svobode, varnosti in pravice, na podlagi katerega Unija zagotovi, da se pri prehajanju notranjih meja ne izvaja kontrola oseb,

| — | ob upoštevanju člena 21(1) PDEU in člena 45 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, ki državljanom zagotavljata pravico prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 21(1) PDEU in člena 45 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, ki državljanom zagotavljata pravico prostega gibanja in prebivanja na ozemlju držav članic,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 8. julija 2021 (1) in 30. maja 2018 (2) o letnih poročilih o delovanju schengenskega območja ter svojih resolucij z dne 11. decembra 2018 (3), 13. oktobra 2011 (4) in 8. junija 2011 (5) o širitvi schengenskega območja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 8. julija 2021 (1) in 30. maja 2018 (2) o letnih poročilih o delovanju schengenskega območja ter svojih resolucij z dne 11. decembra 2018 (3), 13. oktobra 2011 (4) in 8. junija 2011 (5) o širitvi schengenskega območja,

| — | ob upoštevanju sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice v zadevi M. H in drugih proti Hrvaški (15670/18 in 43115/18) z dne 18. novembra 2021, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodbe Evropskega sodišča za človekove pravice v zadevi M. H in drugih proti Hrvaški (15670/18 in 43115/18) z dne 18. novembra 2021,

| — | ob upoštevanju letnega poročila neodvisnega mehanizma za spremljanje ukrepov policistov ministrstva za notranje zadeve Republike Hrvaške na področju nezakonitih migracij in mednarodne zaščite iz julija 2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila neodvisnega mehanizma za spremljanje ukrepov policistov ministrstva za notranje zadeve Republike Hrvaške na področju nezakonitih migracij in mednarodne zaščite iz julija 2022,

| — | ob upoštevanju člena 82 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 82 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0264/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0264/2022),

| 1. | odobri osnutek Sveta, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svoji predsednici, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

Sprememba 1

Osnutek sklepa

Uvodna izjava 4

| Osnutek Sveta | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Evropska komisija je 22. oktobra 2019 objavila Sporočilo o preverjanju celovite uporabe schengenskega pravnega reda na Hrvaškem (5), v katerem je navedla naslednje: „Komisija meni, da je Hrvaška sprejela potrebne ukrepe, s katerimi je zagotovila, da izpolnjuje potrebne pogoje za uporabo vseh relevantnih delov schengenskega pravnega reda. Hrvaška si bo morala še naprej dosledno prizadevati za izvajanje vseh tekočih ukrepov, zlasti na področju upravljanja zunanjih meja, da bi zagotovila, da bodo ti pogoji še naprej izpolnjeni. Komisija prav tako potrjuje, da Hrvaška še naprej izpolnjuje zaveze, povezane s schengenskim pravnim redom, ki jih je prevzela v pristopnih pogajanjih.“ |

Osnutek Sveta

Sprememba

(4)

Evropska komisija je 22. oktobra 2019 objavila Sporočilo o preverjanju celovite uporabe schengenskega pravnega reda na Hrvaškem (5), v katerem je navedla naslednje: „Komisija meni, da je Hrvaška sprejela potrebne ukrepe, s katerimi je zagotovila, da izpolnjuje potrebne pogoje za uporabo vseh relevantnih delov schengenskega pravnega reda. Hrvaška si bo morala še naprej dosledno prizadevati za izvajanje vseh tekočih ukrepov, zlasti na področju upravljanja zunanjih meja, da bi zagotovila, da bodo ti pogoji še naprej izpolnjeni. Komisija prav tako potrjuje, da Hrvaška še naprej izpolnjuje zaveze, povezane s schengenskim pravnim redom, ki jih je prevzela v pristopnih pogajanjih.“

| (4) | Evropska komisija je 22. oktobra 2019 objavila Sporočilo o preverjanju celovite uporabe schengenskega pravnega reda na Hrvaškem (5), v katerem je navedla naslednje: „Komisija meni, da je Hrvaška sprejela potrebne ukrepe, s katerimi je zagotovila, da izpolnjuje potrebne pogoje za uporabo vseh relevantnih delov schengenskega pravnega reda. Hrvaška si bo morala še naprej dosledno prizadevati za izvajanje vseh tekočih ukrepov, zlasti na področju upravljanja zunanjih meja, da bi zagotovila, da bodo ti pogoji še naprej izpolnjeni. Komisija prav tako potrjuje, da Hrvaška še naprej izpolnjuje zaveze, povezane s schengenskim pravnim redom, ki jih je prevzela v pristopnih pogajanjih.“
  Hrvaška bi morala Evropski parlament in Svet pisno obvestiti do ... [šest mesecev po datumu začetka veljavnosti tega sklepa] o nadaljnjih ukrepih, sprejetih na podlagi akcijskega načrta na področju upravljanja zunanjih meja, in izvajanju vseh s tem povezanih tekočih ukrepov, vključno z neodvisnim mehanizmom za spremljanje ukrepov policistov. |
| --- | --- |

(4)

Evropska komisija je 22. oktobra 2019 objavila Sporočilo o preverjanju celovite uporabe schengenskega pravnega reda na Hrvaškem (5), v katerem je navedla naslednje: „Komisija meni, da je Hrvaška sprejela potrebne ukrepe, s katerimi je zagotovila, da izpolnjuje potrebne pogoje za uporabo vseh relevantnih delov schengenskega pravnega reda. Hrvaška si bo morala še naprej dosledno prizadevati za izvajanje vseh tekočih ukrepov, zlasti na področju upravljanja zunanjih meja, da bi zagotovila, da bodo ti pogoji še naprej izpolnjeni. Komisija prav tako potrjuje, da Hrvaška še naprej izpolnjuje zaveze, povezane s schengenskim pravnim redom, ki jih je prevzela v pristopnih pogajanjih.“
  Hrvaška bi morala Evropski parlament in Svet pisno obvestiti do ... [šest mesecev po datumu začetka veljavnosti tega sklepa] o nadaljnjih ukrepih, sprejetih na podlagi akcijskega načrta na področju upravljanja zunanjih meja, in izvajanju vseh s tem povezanih tekočih ukrepov, vključno z neodvisnim mehanizmom za spremljanje ukrepov policistov.

Sprememba 2

Osnutek sklepa

Uvodna izjava 4 a (novo)

| Osnutek Sveta | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4a) | Komisija bi morala po začetku veljavnosti tega sklepa v skladu s členom 13 Uredbe Sveta (EU) 2022/922 v svoj letni ocenjevalni program vključiti redno ali tematsko ocenjevanje uporabe schengenskega pravnega reda na področju upravljanja zunanjih meja na Hrvaškem, vključno z vprašanji glede razmer na področju temeljnih pravic. Glede na poročila in obtožbe o slabem ravnanju z migranti in njihovem zavračanju na mejah bi moralo to ocenjevanje vključevati obisk Hrvaške in letno spremljanje v zvezi s ponovno vzpostavljenim neodvisnim nadzornim mehanizmom na zunanjih mejah. Komisija bi morala pripraviti ustrezna priporočila za ukrepe, namenjene odpravi vseh ugotovljenih pomanjkljivosti, ter zagotoviti jasne in redne informacije o njih. |

Osnutek Sveta

Sprememba

(4a)

Komisija bi morala po začetku veljavnosti tega sklepa v skladu s členom 13 Uredbe Sveta (EU) 2022/922 v svoj letni ocenjevalni program vključiti redno ali tematsko ocenjevanje uporabe schengenskega pravnega reda na področju upravljanja zunanjih meja na Hrvaškem, vključno z vprašanji glede razmer na področju temeljnih pravic. Glede na poročila in obtožbe o slabem ravnanju z migranti in njihovem zavračanju na mejah bi moralo to ocenjevanje vključevati obisk Hrvaške in letno spremljanje v zvezi s ponovno vzpostavljenim neodvisnim nadzornim mehanizmom na zunanjih mejah. Komisija bi morala pripraviti ustrezna priporočila za ukrepe, namenjene odpravi vseh ugotovljenih pomanjkljivosti, ter zagotoviti jasne in redne informacije o njih.

Sprememba 3

Osnutek sklepa

Uvodna izjava 5

| Osnutek Sveta | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | Svet je 9. decembra 2021 ugotovil, da Hrvaška izpolnjuje pogoje za uporabo vseh delov zadevnega pravnega reda (6). |

Osnutek Sveta

Sprememba

(5)

Svet je 9. decembra 2021 ugotovil, da Hrvaška izpolnjuje pogoje za uporabo vseh delov zadevnega pravnega reda (6).

| (5) | Svet je 9. decembra 2021 ugotovil, da Hrvaška izpolnjuje pogoje za uporabo vseh delov zadevnega pravnega reda (6)

  , in Hrvaško pozval, naj si še naprej dosledno prizadeva za izvajanje schengenskega pravnega reda in izpolnjevanje zavez, povezanih s schengenskim pravnim redom
  . |
| --- | --- |

(5)

Svet je 9. decembra 2021 ugotovil, da Hrvaška izpolnjuje pogoje za uporabo vseh delov zadevnega pravnega reda (6)

  , in Hrvaško pozval, naj si še naprej dosledno prizadeva za izvajanje schengenskega pravnega reda in izpolnjevanje zavez, povezanih s schengenskim pravnim redom
  .

---

(1)  UL C 99, 1.3.2022, str. 158.

(2)  UL C 76, 9.3.2020, str. 106.

(3)  UL C 388, 13.11.2020, str. 18.

(4)  UL C 94 E, 3.4.2013, str. 13.

(5)  UL C 380 E, 11.12.2012, str. 160.

(5)  COM(2019)0497 z dne 22.10.2019.

(5)  COM(2019)0497 z dne 22.10.2019.

(6)  ST 14883/21

(6)  ST 14883/21

---

| 5.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 161/56 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 161/56

---

P9_TA(2022)0386

Imenovanje predsednika Enotnega odbora za reševanje

Sklep Evropskega parlamenta z dne 10. novembra 2022 o predlogu za imenovanje predsednika Enotnega odbora za reševanje (N9-0068/2022 – C9-0352/2022 – 2022/0905(NLE))

(Odobritev)

(2023/C 161/13)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 12. oktobra 2022 o imenovanju Dominiqua Laboureixa za predsednika Enotnega odbora za reševanje (C9-0352/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 12. oktobra 2022 o imenovanju Dominiqua Laboureixa za predsednika Enotnega odbora za reševanje (C9-0352/2022),

| — | ob upoštevanju člena 56(6) Uredbe (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2014 o določitvi enotnih pravil in enotnega postopka za reševanje kreditnih institucij in določenih investicijskih podjetij v okviru enotnega mehanizma za reševanje in enotnega sklada za reševanje ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1093/2010 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 56(6) Uredbe (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2014 o določitvi enotnih pravil in enotnega postopka za reševanje kreditnih institucij in določenih investicijskih podjetij v okviru enotnega mehanizma za reševanje in enotnega sklada za reševanje ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1093/2010 (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2019 o uravnoteženi zastopanosti spolov pri imenovanjih na področju ekonomskih in monetarnih zadev EU (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2019 o uravnoteženi zastopanosti spolov pri imenovanjih na področju ekonomskih in monetarnih zadev EU (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2020 o institucijah in organih ekonomske in monetarne Unije: preprečevanje nasprotij interesov po koncu zaposlitve v javnem sektorju (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2020 o institucijah in organih ekonomske in monetarne Unije: preprečevanje nasprotij interesov po koncu zaposlitve v javnem sektorju (3),

| — | ob upoštevanju člena 131 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 131 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0259/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0259/2022),

| A. | ker člen 56(4) Uredbe (EU) št. 806/2014 določa, da se predsednik Enotnega odbora za reševanje iz točke (a) člena 43(1) navedene uredbe imenuje na podlagi sposobnosti, kvalifikacij, znanja na področju bančništva in financ ter izkušenj, ki so relevantne za finančni nadzor, regulacijo in reševanje bank; |
| --- | --- |

A.

ker člen 56(4) Uredbe (EU) št. 806/2014 določa, da se predsednik Enotnega odbora za reševanje iz točke (a) člena 43(1) navedene uredbe imenuje na podlagi sposobnosti, kvalifikacij, znanja na področju bančništva in financ ter izkušenj, ki so relevantne za finančni nadzor, regulacijo in reševanje bank;

| B. | ker je Parlament zavezan zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov na najvišjih položajih v bančništvu in finančnih storitvah; ker bi morale vse institucije in organi na ravni Unije in nacionalni ravni izvajati konkretne ukrepe za zagotavljanje uravnotežene zastopanosti spolov; |
| --- | --- |

B.

ker je Parlament zavezan zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov na najvišjih položajih v bančništvu in finančnih storitvah; ker bi morale vse institucije in organi na ravni Unije in nacionalni ravni izvajati konkretne ukrepe za zagotavljanje uravnotežene zastopanosti spolov;

| C. | ker je Komisija 28. septembra 2022 v skladu s členom 56(6) Uredbe (EU) št. 806/2014 sprejela ožji seznam kandidatov za predsednika Enotnega odbora za reševanje; |
| --- | --- |

C.

ker je Komisija 28. septembra 2022 v skladu s členom 56(6) Uredbe (EU) št. 806/2014 sprejela ožji seznam kandidatov za predsednika Enotnega odbora za reševanje;

| D. | ker je Komisija v skladu s členom 56(6) Uredbe (EU) št. 806/2014 ta seznam posredovala Parlamentu; |
| --- | --- |

D.

ker je Komisija v skladu s členom 56(6) Uredbe (EU) št. 806/2014 ta seznam posredovala Parlamentu;

| E. | ker je Komisija 12. oktobra 2022 sprejela predlog za imenovanje Dominiqua Laboureixa za predsednika Enotnega odbora za reševanje in ga posredovala Parlamentu; |
| --- | --- |

E.

ker je Komisija 12. oktobra 2022 sprejela predlog za imenovanje Dominiqua Laboureixa za predsednika Enotnega odbora za reševanje in ga posredovala Parlamentu;

| F. | ker je Odbor za ekonomske in monetarne zadeve nato ocenil reference predlaganega kandidata za mesto predsednika Enotnega odbora za reševanje, zlasti glede na zahteve iz člena 56(4) Uredbe (EU) št. 806/2014; |
| --- | --- |

F.

ker je Odbor za ekonomske in monetarne zadeve nato ocenil reference predlaganega kandidata za mesto predsednika Enotnega odbora za reševanje, zlasti glede na zahteve iz člena 56(4) Uredbe (EU) št. 806/2014;

| G. | ker je Odbor za ekonomske in monetarne zadeve 24. oktobra 2022 poslušal predstavitev Dominiqua Laboureixa, na kateri je podal uvodno izjavo, nato pa odgovarjal na vprašanja članov odbora; |
| --- | --- |

G.

ker je Odbor za ekonomske in monetarne zadeve 24. oktobra 2022 poslušal predstavitev Dominiqua Laboureixa, na kateri je podal uvodno izjavo, nato pa odgovarjal na vprašanja članov odbora;

| 1. | odobri imenovanje Dominiqua Laboureixa za predsednika Enotnega odbora za reševanje za obdobje petih let; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svoji predsednici, naj ta sklep posreduje Evropskemu svetu, Svetu, Komisiji in vladam držav članic. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  UL L 225, 30.7.2014, str. 1.

(2)  UL C 23, 21.1.2021, str. 105.

(3)  UL C 270, 7.7.2021, str. 113.

---

| 5.5.2023 | SL | Uradni list Evropske unije | C 161/58 |
| --- | --- | --- | --- |

5.5.2023

SL

Uradni list Evropske unije

C 161/58

---

P9_TA(2022)0387

Imenovanje člana Enotnega odbora za reševanje

Sklep Evropskega parlamenta z dne 10. novembra 2022 o predlogu za imenovanje člana Enotnega odbora za reševanje (N9-0067/2022 – C9-0351/2022 – 2022/0904(NLE))

(Odobritev)

(2023/C 161/14)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 12. oktobra 2022 o imenovanju Tuije Taos za članico Enotnega odbora za reševanje (C9-0351/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 12. oktobra 2022 o imenovanju Tuije Taos za članico Enotnega odbora za reševanje (C9-0351/2022),

| — | ob upoštevanju člena 56(6) Uredbe (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2014 o določitvi enotnih pravil in enotnega postopka za reševanje kreditnih institucij in določenih investicijskih podjetij v okviru enotnega mehanizma za reševanje in enotnega sklada za reševanje ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1093/2010 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 56(6) Uredbe (EU) št. 806/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. julija 2014 o določitvi enotnih pravil in enotnega postopka za reševanje kreditnih institucij in določenih investicijskih podjetij v okviru enotnega mehanizma za reševanje in enotnega sklada za reševanje ter o spremembi Uredbe (EU) št. 1093/2010 (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2019 o uravnoteženi zastopanosti spolov pri imenovanjih na področju ekonomskih in monetarnih zadev EU (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. marca 2019 o uravnoteženi zastopanosti spolov pri imenovanjih na področju ekonomskih in monetarnih zadev EU (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2020 o institucijah in organih ekonomske in monetarne Unije: preprečevanje nasprotij interesov po koncu zaposlitve v javnem sektorju (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2020 o institucijah in organih ekonomske in monetarne Unije: preprečevanje nasprotij interesov po koncu zaposlitve v javnem sektorju (3),

| — | ob upoštevanju člena 131 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 131 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0258/2022), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0258/2022),

| A. | ker člen 56(4) Uredbe (EU) št. 806/2014 določa, da se člani Enotnega odbora za reševanje iz točke (b) člena 43(1)navedene uredbe imenujejo na podlagi sposobnosti, kvalifikacij, znanja na področju bančništva in financ ter izkušenj, ki so relevantne za finančni nadzor, regulacijo in reševanje bank; |
| --- | --- |

A.

ker člen 56(4) Uredbe (EU) št. 806/2014 določa, da se člani Enotnega odbora za reševanje iz točke (b) člena 43(1)navedene uredbe imenujejo na podlagi sposobnosti, kvalifikacij, znanja na področju bančništva in financ ter izkušenj, ki so relevantne za finančni nadzor, regulacijo in reševanje bank;

| B. | ker je Parlament zavezan zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov na najvišjih položajih na področju bančnih in finančnih storitev; ker bi morale vse institucije in organi na ravni Unije in nacionalni ravni izvajati konkretne ukrepe za zagotavljanje uravnotežene zastopanosti spolov; |
| --- | --- |

B.

ker je Parlament zavezan zagotavljanju uravnotežene zastopanosti spolov na najvišjih položajih na področju bančnih in finančnih storitev; ker bi morale vse institucije in organi na ravni Unije in nacionalni ravni izvajati konkretne ukrepe za zagotavljanje uravnotežene zastopanosti spolov;

| C. | ker je Komisija 28. septembra 2022 v skladu s členom 56(6) Uredbe (EU) št. 806/2014 sprejela ožji seznam kandidatov za člana Enotnega odbora za reševanje; |
| --- | --- |

C.

ker je Komisija 28. septembra 2022 v skladu s členom 56(6) Uredbe (EU) št. 806/2014 sprejela ožji seznam kandidatov za člana Enotnega odbora za reševanje;

| D. | ker je Komisija v skladu s členom 56(6) Uredbe (EU) št. 806/2014 ta seznam posredovala Parlamentu; |
| --- | --- |

D.

ker je Komisija v skladu s členom 56(6) Uredbe (EU) št. 806/2014 ta seznam posredovala Parlamentu;

| E. | ker je Komisija 12. oktobra 2022 sprejela predlog o imenovanju Tuije Taos za članico Enotnega odbora za reševanje in ga posredovala Parlamentu; |
| --- | --- |

E.

ker je Komisija 12. oktobra 2022 sprejela predlog o imenovanju Tuije Taos za članico Enotnega odbora za reševanje in ga posredovala Parlamentu;

| F. | ker je Odbor za ekonomske in monetarne zadeve nato ocenil reference predlagane kandidatke za mesto članice Enotnega odbora za reševanje, zlasti glede na zahteve iz člena 56(4) Uredbe (EU) št. 806/2014; |
| --- | --- |

F.

ker je Odbor za ekonomske in monetarne zadeve nato ocenil reference predlagane kandidatke za mesto članice Enotnega odbora za reševanje, zlasti glede na zahteve iz člena 56(4) Uredbe (EU) št. 806/2014;

| G. | ker je Odbor za ekonomske in monetarne zadeve 24. oktobra 2022 poslušal predstavitev Tuije Taos, na kateri je podala uvodno izjavo, nato pa odgovarjala na vprašanja članov odbora; |
| --- | --- |

G.

ker je Odbor za ekonomske in monetarne zadeve 24. oktobra 2022 poslušal predstavitev Tuije Taos, na kateri je podala uvodno izjavo, nato pa odgovarjala na vprašanja članov odbora;

| 1. | odobri imenovanje Tuije Taos za članico Enotnega odbora za reševanje za obdobje petih let; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svoji predsednici, naj ta sklep posreduje Evropskemu svetu, Svetu, Komisiji in vladam držav članic. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  UL L 225, 30.7.2014, str. 1.

(2)  UL C 23, 21.1.2021, str. 105.

(3)  UL C 270, 7.7.2021, str. 113.

---